U zemlji AtCoder postoji N gradova označenih brojevima od 1 do N i N-1 puteva označenih brojevima od 1 do N-1.
Put i povezuje gradove A_i i B_i dvosmerno, a njegova dužina je C_i. Bilo koji par gradova može se dosegnuti iz jednog u drugi putovanjem putem.
Pronađite minimalnu dužinu putovanja potrebnu za početak iz nekog grada i posetu svim gradovima bar jednom koristeći puteve.

Ulaz

Ulaz se daje sa standardnog ulaza u sledećem formatu:
N
A_1 B_1 C_1
\vdots
A_{N-1} B_{N-1} C_{N-1}

Izlaz

Ispišite odgovor.

Ograničenja

- 2 \leq N \leq 2\times 10^5
- 1 \leq A_i, B_i \leq N
- 1 \leq C_i \leq 10^9
- Sve ulazne vrednosti su celi brojevi.
- Bilo koji par gradova može se dosegnuti putovanjem putem.

Primer Ulaza 1

4
1 2 2
1 3 3
1 4 4

Primer Izlaza 1

11

Ako putujete kao 4 \to 1 \to 2 \to 1 \to 3, ukupna dužina putovanja je 11, što je minimum.
Napomena da ne morate da se vratite u početni grad.

Primer Ulaza 2

10
10 9 1000000000
9 8 1000000000
8 7 1000000000
7 6 1000000000
6 5 1000000000
5 4 1000000000
4 3 1000000000
3 2 1000000000
2 1 1000000000

Primer Izlaza 2

9000000000

Pazite na prelivanje.

U zemlji AtCoder postoji N gradova označenih brojevima od 1 do N i N-1 puteva označenih brojevima od 1 do N-1.
Put i povezuje gradove A_i i B_i u oba smera, a njegova dužina je C_i. Svaki par gradova može se doseći jedan od drugog putem nekih puteva.
Pronađite minimalnu putnu udaljenost koja je potrebna da krenete iz jednog grada i posetite sve gradove bar jednom koristeći puteve.

Ulaz

Ulaz se daje sa standardnog ulaza u sledećem formatu:
N
A_1 B_1 C_1
\vdots
A_{N-1} B_{N-1} C_{N-1}

Izlaz

Štampajte odgovor.

Ograničenja

- 2 \leq N \leq 2\times 10^5
- 1 \leq A_i, B_i \leq N
- 1 \leq C_i \leq 10^9
- Sve ulazne vrednosti su celi brojevi.
- Bilo koji par gradova može se dosegnuti putovanjem putem.

Primer Ulaza 1

4
1 2 2
1 3 3
1 4 4

Primer Izlaza 1

11

Ako putujete kao 4 \to 1 \to 2 \to 1 \to 3, ukupna dužina putovanja je 11, što je minimum.
Napomena da ne morate da se vratite u početni grad.

Primer Ulaza 2

10
10 9 1000000000
9 8 1000000000
8 7 1000000000
7 6 1000000000
6 5 1000000000
5 4 1000000000
4 3 1000000000
3 2 1000000000
2 1 1000000000

Primer Izlaza 2

9000000000

Pazite na prelivanje.

U zemlji AtCoder postoji N gradova označenih brojevima od 1 do N i N-1 puteva označenih brojevima od 1 do N-1.
Put i povezuje gradove A_i i B_i dvosmerno, a njegova dužina je C_i. Bilo koji par gradova može se dosegnuti iz jednog u drugi putovanjem putem.
Pronađite minimalnu dužinu putovanja potrebnu za početak iz nekog grada i posetu svim gradovima bar jednom koristeći puteve.

Ulaz

Ulaz se daje sa standardnog ulaza u sledećem formatu:
N
A_1 B_1 C_1
\vdots
A_{N-1} B_{N-1} C_{N-1}

Izlaz

Štampajte odgovor.

Ograničenja

- 2 \leq N \leq 2\times 10^5
- 1 \leq A_i, B_i \leq N
- 1 \leq C_i \leq 10^9
- Sve ulazne vrednosti su celi brojevi.
- Bilo koji par gradova može se dosegnuti putovanjem putem.

Primer Ulaza 1

4
1 2 2
1 3 3
1 4 4

Primer Izlaza 1

11

Ako putujete kao 4 \to 1 \to 2 \to 1 \to 3, ukupna dužina putovanja je 11, što je minimum.
Napomena da ne morate da se vratite u početni grad.

Primer Ulaza 2

10
10 9 1000000000
9 8 1000000000
8 7 1000000000
7 6 1000000000
6 5 1000000000
5 4 1000000000
4 3 1000000000
3 2 1000000000
2 1 1000000000

Primer Izlaza 2

9000000000

Pazite na prelivanje.


Дат вам је једноставан повезан недириговани граф са N врхова и M ивица. Свакi врх i\,(1\leq i \leq N) има тежину A_i. Свакa ивица j\,(1\leq j \leq M) повезује врхове U_j и V_j двосмерно и има тежину B_j.
Тежина путање у овом графу дефинисана је као збир тежина врхова и ивица који се појављују на путу.
За сваки i=2,3,\dots,N,, решите следећи проблем:

- Пронађите минималну тежину путање од врха 1 до врха i.

Улаз

Улаз је дат са стандардног улаза у следећем формату:
N M
A_1 A_2 \dots A_N
U_1 V_1 B_1
U_2 V_2 B_2
\vdots
U_M V_M B_M

Излаз

Испишите одговоре за i=2,3,\dots,N у једној линији, раздвојене размаком.

Ограничења

- 2 \leq N \leq 2 \times 10^5
- N-1 \leq M \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq U_j < V_j \leq N
- (U_i, V_i) \neq (U_j, V_j) if i \neq j.
- The graph is connected.
- 0 \leq A_i \leq 10^9
- 0 \leq B_j \leq 10^9
- Све вредности улаза су целобројне.

Пример 1

Улаз:

3 3
1 2 3
1 2 1
1 3 6
2 3 2

Излаз:

4 9

Размотрите путеве од врха 1 до врха 2.
Тежина путање 1 \to 2 је \A_1 + B_1 + A_2 = 1 + 1 + 2 = 4, а тежина путање 1 \to 3 \to 2 је A_1 + B_2 + A_3 + B_3 + A_2 = 1 + 6 + 3 + 2 + 2 = 14. Минимална тежина је 4.
Размотрите путеве од врха 1 до врха 3.
Тежина путање 1 \to 3 је A_1 + B_2 + A_3 = 1 + 6 + 3 = 10, а тежина путање 1 \to 2 \to 3 је A_1 + B_1 + A_2 + B_3 + A_3 = 1 + 1 + 2 + 2 + 3 = 9. Минимална тежина је 9.

Пример 2

Улаз:

2 1
0 1
1 2 3

Излаз:
```
4
```

Пример 3

Улаз:

5 8
928448202 994752369 906965437 942744902 907560126
2 5 975090662
1 2 908843627
1 5 969061140
3 4 964249326
2 3 957690728
2 4 942986477
4 5 948404113
1 3 988716403

Излаз:

2832044198 2824130042 4696218483 2805069468

Напомена: Одговори можда неће стати у 32-битне целе бројеве.

Дат вам је једноставан повезани неусмерени граф са Н темена и М ивицама. Сваки врх i\,(1\leq i \leq N) има тежину A_i. Свака ивица j\,(1\leq j \leq M) повезује темене U_j и V_j двосмерно и има тежину B_j.
Тежина путање у овом графу је дефинисана као збир тежина врхова и ивица које се појављују на путањи.
За свако i=2,3,\dots,N решите следећи задатак:

- Пронађите минималну тежину путање од врха 1 до врха и.

Инпут

Улаз се даје из стандардног уноса у следећем формату:
N M
A_1 A_2 \dots A_N
U_1 V_1 B_1
U_2 V_2 B_2
\vdots
U_M V_M B_M

Излаз

Одштампајте одговоре за и=2,3,\дотс,Н у једном реду, одвојене размацима.

Ограничења

- 2 \leq N \leq 2 \times 10^5
- N-1 \leq M \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq U_j < V_j \leq N
- (U_i, V_i) \neq (U_j, V_j) ако i \neq j.
- Графикон је повезан.
- 0 \leq A_i \leq 10^9
- 0 \leq B_j \leq 10^9
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример уноса 1

3 3
1 2 3
1 2 1
1 3 6
2 3 2

Пример излаза 1

4 9

Размотримо путање од темена 1 до темена 2.
Тежина пута 1 \до 2 је A_1 + B_1 + A_2 = 1 + 1 + 2 = 4, а тежина пута 1 \до 3 \до 2 је A_1 + B_2 + A_3 + B_3 + A_2 = 1 + 6 + 3 + 2 + 2 = 14. Минимална тежина је 4.
Размотримо путање од темена 1 до темена 3.
Тежина пута 1 \до 3 је A_1 + B_2 + A_3 = 1 + 6 + 3 = 10, а тежина пута 1 \до 2 \до 3 је A_1 + B_1 + A_2 + B_3 + A_3 = 1 + 1 + 2 + 2 + 3 = 9. Минимална тежина је 9.

Пример уноса 2

2 1
0 1
1 2 3

Пример излаза 2

4

Пример уноса 3

5 8
928448202 994752369 906965437 942744902 907560126
2 5 975090662
1 2 908843627
1 5 969061140
3 4 964249326
2 3 957690728
2 4 942986477
4 5 948404113
1 3 988716403

Пример излаза 3

2832044198 2824130042 4696218483 2805069468

Имајте на уму да се одговори можда не уклапају у 32-битни цео број.

Dati ste prost, povezan, neusmeren graf sa N čvorova i M grana. Svaki čvor i\,(1\leq i \leq N) ima težinu A_i. Svaka grana j\,(1\leq j \leq M) povezuje čvorove U_j i V_j u oba smera i ima težinu B_j.
Težina puta u ovom grafu je definisana kao zbir težina čvorova i grana koje se pojavljuju na putu.
Za svaki i=2,3,\dots,N, rešite sledeći problem:

- Nađite minimalnu težinu puta od čvora 1 do čvora i.

Ulaz

Ulaz se daje sa Standardnog ulaza u sledećem formatu:
N M
A_1 A_2 \dots A_N
U_1 V_1 B_1
U_2 V_2 B_2
\vdots
U_M V_M B_M

Izlaz

Štampajte odgovore za i=2,3,\dots,N u jednom redu, odvojene razmacima.

Ograničenja

- 2 \leq N \leq 2 \times 10^5
- N-1 \leq M \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq U_j < V_j \leq N
- (U_i, V_i) \neq (U_j, V_j) ako i \neq j.
- Graf je povezan.
- 0 \leq A_i \leq 10^9
- 0 \leq B_j \leq 10^9
- Sve ulazne vrednosti su celi brojevi.

Primer Ulaza 1

3 3
1 2 3
1 2 1
1 3 6
2 3 2

Primer Izlaza 1

4 9

Razmotrite putanje od čvora 1 do čvora 2.
Težina puta 1 \to 2 je A_1 + B_1 + A_2 = 1 + 1 + 2 = 4, a težina puta 1 \to 3 \to 2 je A_1 + B_2 + A_3 + B_3 + A_2 = 1 + 6 + 3 + 2 + 2 = 14. Minimalna težina je 4. Razmotrite putanje od čvora 1 do čvora 3.
Težina puta 1 \to 3 je A_1 + B_2 + A_3 = 1 + 6 + 3 = 10, a težina puta 1 \to 2 \to 3 je A_1 + B_1 + A_2 + B_3 + A_3 = 1 + 1 + 2 + 2 + 3 = 9. Minimalna težina je 9.

Primer Ulaza 2

2 1
0 1
1 2 3

Primer Izlaza 2

4

Primer Ulaza 3

5 8
928448202 994752369 906965437 942744902 907560126
2 5 975090662
1 2 908843627
1 5 969061140
3 4 964249326
2 3 957690728
2 4 942986477
4 5 948404113
1 3 988716403

Primer Izlaza 3

2832044198 2824130042 4696218483 2805069468

Imajte na umu da odgovori možda neće stati u 32-bitni ceo broj.


Data je sekvenca A = (A_1, A_2, \dots, A_N) dužine N. Za svaki k = 1, 2, \dots, N, pronađite broj, modulo 998244353, (ne nužno kontiguirnih) podsekvenci sekvence A dužine k koje su aritmetičke sekvence. Dve podsekvence se razlikuju ako su uzete sa različitih pozicija, čak iako su iste kao sekvence.

Šta je podsekvenca?
Podsekvenca sekvence A je sekvenca dobijena brisanjem nula ili više elemenata iz A i raspoređivanjem preostalih elemenata bez promene redosleda.

Ulaz

Ulaz je dat sa Standardnog ulaza u sledećem formatu:
N
A_1 A_2 \dots A_N

Izlaz

Ispisati odgovore za k = 1, 2, \dots, N u ovom redosledu, u jednom redu, razdvojene razmacima.

Ograničenja

- 1 ≤ N ≤ 80
- 1 ≤ A_i ≤ 10^9
- Svi ulazni podaci su celobrojni.

Primer ulaza 1

5
1 2 3 2 3

Primer izlaza 1

5 10 3 0 0

- Postoji 5 podsekvenci dužine 1, koje su sve aritmetičke sekvence.
- Postoji 10 podsekvenci dužine 2, koje su sve aritmetičke sekvence.
- Postoje 3 podsekvenci dužine 3 koje su aritmetičke sekvence: (A_1, A_2, A_3), (A_1, A_2, A_5), i (A_1, A_4, A_5).
- Ne postoje aritmetičke podsekvence dužine 4 ili više.

Primer ulaza 2

4
1 2 3 4

Primer izlaza 2

4 6 2 1

Primer ulaza 3

1
100

Primer izlaza 3

1

Дат вам је низ A = (A_1, A_2, \dots, A_N)  дужине N. За сваки k = 1, 2, \dots, N, пронађите број, модуло 998244353, (не нужно континуалних) потследа A дужине k који су аритметички низови. Два потследа су различита ако су узета са различитих позиција, чак и ако су једнака као низови.

Шта је потслед?
Потслед секвенце *A* је секвенца добијена брисањем нула или више елемената из *A* и распоређивањем преосталих елемената без промене редоследа.

Улаз

Улаз је задат са стандардног улаза у следећем формату:
N
A_1 A_2 \dots A_N

Излаз

Испишите решења за k = 1, 2, \dots, N по овом редоследу, у једном реду, одвојена размацима.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 80
- 1 \leq A_i \leq 10^9
- Cве улазне вредности су цели бројеви.

Пример Улаза 1

5
1 2 3 2 3

Пример Излаза 1

5 10 3 0 0

- Има 5 потследова дужине 1, од којих су сви аритметички низови.
- Има 10 потследова дужине 2, од којих су сви аритметички низови.
- Има 3 потследa дужине 3 који су аритметички низови: (A_1, A_2, A_3), (A_1, A_2, A_5), и (A_1, A_4, A_5).
- Нема аритметичких потследова дужине 4 или више.

Пример Улаза 2

4
1 2 3 4

Пример Излаза 2

4 6 2 1

Пример Улаза 3

1
100

Пример Излаза 3

1

Дат вам је низ A = (A_1, A_2, \dots, A_N) дужине N. За сваки k = 1, 2, \dots, N, пронађите број, модуло 998244353, (не нужно континуалних) подниза A дужине k који су аритметички низови. Два подниза су различита ако су узета са различитих позиција, чак и ако су једнака као низови.

Шта је подниз?
Подниз низа A је низ добијен брисањем нула или више елемената из A и сређивањем преосталих елемената без промене редоследа.

Улаз

Улаз је задат са стандардног улаза у следећем формату:
N
A_1 A_2 \dots A_N

Излаз

Испишите решења за k = 1, 2, \dots, N по овом редоследу, у једном реду, одвојена размацима.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 80
- 1 \leq A_i \leq 10^9
- Cве улазне вредности су цели бројеви.

Пример Улаза 1

5
1 2 3 2 3

Пример Излаза 1

5 10 3 0 0

- Има 5 поднизова дужине 1, од којих су сви аритметички низови.
- Има 10 поднизова дужине 2, од којих су сви аритметички низови.
- Има 3 поднизa дужине 3 који су аритметички низови: (A_1, A_2, A_3), (A_1, A_2, A_5), и (A_1, A_4, A_5).
- Нема аритметичких поднизова дужине 4 или више.

Пример Улаза 2

4
1 2 3 4

Пример Излаза 2

4 6 2 1

Пример Улаза 3

1
100

Пример Излаза 3

1


Дато је N парова целих бројева (L_1, R_1), (L_2, R_2), \ldots, (L_N, R_N).
Одредите да ли постоји низ од N целих бројева X = (X_1, X_2, \ldots, X_N) који задовољава следеће услове, и испишите један такав низ ако постоји.

- L_i \leq X_i \leq R_i за сваки i = 1, 2, \ldots, N.
- \displaystyle \sum_{i=1}^N X_i = 0.

Улаз

Улаз се даје са стандардног улаза у следећем формату:
N
L_1 R_1
L_2 R_2
\vdots
L_N R_N

Излаз

Ако решење не постоји, испишите No. У супротном, испишите низ целих бројева X који задовољава услове у следећем формату:
Yes
X_1 X_2 \ldots X_N

Ако постоји више решења, било које је исправно.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- -10^9 \leq L_i \leq R_i \leq 10^9
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример улаза 1

3
3 5
-4 1
-2 3

Пример излаза 1

Yes
4 -3 -1

Низ X = (4, -3, -1) задовољава све услове. Други валидни низови укључују (3, -3, 0) и (5, -4, -1).

Пример улаза 2

3
1 2
1 2
1 2

Пример излаза 2

No

Ниједан низ X не задовољава услове.

Пример улаза 3

6
-87 12
-60 -54
2 38
-76 6
87 96
-17 38

Пример излаза 3

Yes
-66 -57 31 -6 89 9

Дато вам је Н парова целих бројева (L_1, R_1), (L_2, R_2), \ldots, (L_N, R_N).
Одредите да ли постоји низ од Н целих бројева X = (X_1, X_2, \ldots, X_N)  који задовољава следеће услове и одштампајте један такав низ ако постоји.

- L_i \leq X_i \leq R_i for each i = 1, 2, \ldots, N.
- \displaystyle \sum_{i=1}^N X_i = 0.

Инпут

Улаз се даје из стандардног уноса у следећем формату:
N
L_1 R_1
L_2 R_2
\vdots
L_N R_N

Излаз

Ако не постоји решење, одштампајте број. У супротном, одштампајте целобројну секвенцу X која задовољава услове у следећем формату:
Yes
X_1 X_2 \ldots X_N

Ако постоји више решења, свако од њих ће се сматрати тачним.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- -10^9 \leq L_i \leq R_i \leq 10^9
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример уноса 1

3
3 5
-4 1
-2 3

Пример излаза 1

Yes
4 -3 -1

Низ X = (4, -3, -1) задовољава све услове. Друге важеће секвенце укључују (3, -3, 0) и (5, -4, -1).

Пример уноса 2

3
1 2
1 2
1 2

Пример излаза 2

No

Ниједна секвенца Кс не задовољава услове.

Пример уноса 3

6
-87 12
-60 -54
2 38
-76 6
87 96
-17 38

Пример излаза 3

Yes
-66 -57 31 -6 89 9

Дати су вам N парова целих бројева (L_1, R_1), (L_2, R_2), \ldots, (L_N, R_N).
Одредите да ли постоји низ од N целих бројева X = (X_1, X_2, \ldots, X_N) који задовољава следеће услове, и испишите такав низ ако постоји.

- L_i \leq X_i \leq R_i за сваки i = 1, 2, \ldots, N.
- \displaystyle \sum_{i=1}^N X_i = 0.

Улаз

Улаз се даје са Стандардног улаза у следећем формату:
N
L_1 R_1
L_2 R_2
\vdots
L_N R_N

Излаз

Ако решење не постоји, испишите No. У супротном, испишите низ целих бројева X који испуњава услове у следећем формату:
Yes
X_1 X_2 \ldots X_N

Ако постоји више решења, било које је исправно.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- -10^9 \leq L_i \leq R_i \leq 10^9
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример улаза 1

3
3 5
-4 1
-2 3

Пример излаза 1

Yes
4 -3 -1

Низ X = (4, -3, -1) испуњава све услове. Други ваљни низови укључују (3, -3, 0) и (5, -4, -1).

Пример улаза 2

3
1 2
1 2
1 2

Пример излаза 2

No

Ниједан низ X не испуњава услове.

Пример улаза 3

6
-87 12
-60 -54
2 38
-76 6
87 96
-17 38

Пример излаза 3

Yes
-66 -57 31 -6 89 9


Такахаши је дошао у продавницу да купи оловку. Овде, црвена оловка кошта R јена, зелена оловка кошта G јена, а плава оловка кошта B јена.
Такахаши не воли боју C. Ако је C црвена, не може купити црвену оловку; ако је C зелена, не може купити зелену оловку; ако је C плава, не може купити плаву оловку.
Одредите минимални износ новца који му је потребан за куповину једне оловке.

Улаз

Улаз је дат са стандардног улаза у следећем формату:
R G B
C

Излаз

Ако је минимални износ новца који је Такашију потребан за куповину једне оловке X јена, испишите X.

Ограничења

-  1\leq R,G,B\leq 100
- R, G и B су цели бројеви.
- C је црвена, зелена или плава.

Пример улаза 1

20 30 10
Blue

Пример излаза 1

20

Црвена оловка кошта 20 јена, зелена оловка кошта 30 јена, а плава оловка кошта 10 јена. Такахаши не може купити плаву оловку, али може купити црвену оловку за 20 јена.

Пример улаза 2

100 100 100
Red

Пример излаза 2

100

Пример улаза 3

37 39 93
Blue

Пример излаза 3

37

Такахасхи је дошао у продавницу да купи оловку. Овде , црвена оловка кошта R јен, зелена оловка кошта G јена, а плава оловка кошта B јена.
Такахасхи не воли боју C. Ако је C црвена, он не може да купи црвену оловку; ако је C зелена, он не може да купи зелену оловку; а ако је C плава, он не може да купи плаву оловку.
Одредите минимални износ новца који му је потребан за куповину једне оловке.

Инпут

Улаз се даје из Стандардног улаза у следећем формату:
R G B
C

Излаз

Ако је минимални износ новца Такахасхи треба да купи једну оловку је X јена, штампа X.

Ограничења

-  1\leq R,G,B\leq 100
- R, G и B су цели бројеви.
- C је Red, Green или Blue.

Узорак Улаз 1

20 30 10
Blue

Узорак Излаз 1

20

Црвена оловка кошта 20 јена, зелена оловка кошта 30 јена, а плава оловка кошта 10 јена. Такахасхи не може да купи плаву оловку, али може да купи црвену оловку за 20 јена.

Узорак Улаз 2

100 100 100
Red

Узорак Излаз 2

100

Узорак Улаз 3

37 39 93
Blue

Узорак Излаз 3

37

Тakahashi је дошао у продавницу да купи оловку. Овде, црвена оловка кошта R јена, зелена оловка кошта G јена, а плава оловка кошта B јена.
Тakahashi не воли боју C. Ако је C црвена, не може купити црвену оловку; ако је C зелена, не може купити зелену оловку; а ако је C плава, не може купити плаву оловку.
Одредите минималан износ новца који му је потребан да купи једну оловку.

Улаз

Улаз је дат са Standard Input-а у следећем формату:
R G B
C

Излаз

Ако је минимални износ новца који је Тakahashi потребан за куповину једне оловке X јена, испишите X.

Ограничења

-  1\leq R,G,B\leq 100
- R, G и B су цели бројеви.
- C је црвена, зелена или плава.

Пример улаза 1

20 30 10
Blue

Пример излаза 1

20

Црвена оловка кошта 20 јена, зелена оловка кошта 30 јена, а плава оловка кошта 10 јена. Такаши не може купити плаву оловку, али може купити црвену оловку за 20 јена.

Пример улаза 2

100 100 100
Red

Пример излаза 2

100

Пример улаза 3

37 39 93
Blue

Пример излаза 3

37


У xy-равни, постоје три тачке A(x_A, y_A), B(x_B, y_B) i C(x_C, y_C) које нису колинеарне. Одреди да ли је троугао ABC правоугли троугао.

Улаз

Улаз се даје са Стандардног Улаза следећег формата:
x_A y_A
x_B y_B
x_C y_C

Излаз

Испишите Yes ако је троугао ABC правоугли, и No у супротном.

Ограничења

- -1000 \leq x_A, y_A, x_B, y_B, x_C, y_C \leq 1000
- Три тачке A, B и C нису колинеарне.
- Све вредности улаза су цели бројеви.

Пример улаза 1

0 0
4 0
0 3

Пример излаза 1

Yes

Троугао ABC је правоугли.

Пример улаза 2

-4 3
2 1
3 4

Пример излаза 2

Yes

Троугао ABC је правоугли.

Пример улаза 3

2 4
-3 2
1 -2

Пример излаза 3

No

Троугао ABC није правоугли.

У xy равни постоје три тачке A(x_A, y_A), B(x_B, y_B) i C(x_C, y_C) који нису колинеар. Одредите да ли је троугао АBC прави троугао.

Улаз

Улаз се даје са стандардног улаза у следећем формату:
x_A y_A
x_B y_B
x_C y_C

Излаз

Штампајте да ако је троугао АБЦ прави троугао и No иначе.

Ограничења

- -1000 \leq x_A, y_A, x_B, y_B, x_C, y_C \leq 1000
- Три тачке А, B и C нису колинеарне.
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Узорак уноса 1

0 0
4 0
0 3

Узорак излаза 1

Yes

Троугао АБЦ је правоугаони троугао.

Узорак уноса 2

-4 3
2 1
3 4

Узорак излаза 2

Yes

Триангле АBC је прави троугао.

Узорак уноса 3

2 4
-3 2
1 -2

Узорак излаза 3

No

Троугао АБЦ није правоугаони троугао.

На xy-равни налазе се три тачке A(x_A, y_A), B(x_B, y_B) и C(x_C, y_C) које нису колинеарне. Одредити да ли је троугао ABC правоугли троугао.

Унос

Унос се даје са Стандардног Уноса следећег формата:
x_A y_A
x_B y_B
x_C y_C

Искључење

Исписати Yes ако је троугао ABC правоугли, и No у супротном.

Ограничења

- -1000 \leq x_A, y_A, x_B, y_B, x_C, y_C \leq 1000
- Три тачке A, B и C нису колинеарне.
- Све вредности уноса су цели бројеви.

Пример уноса 1

0 0
4 0
0 3

Пример искључења 1

Yes

Троугао ABC је правоугли.

Пример уноса 2

-4 3
2 1
3 4

Пример искључења 2

Yes

Троугао ABC је правоугли.

Пример уноса 3

2 4
-3 2
1 -2

Пример искључења 3

No

Троугао ABC није правоугли.


У AtCoder-у, оцена корисника се даје као позитиван цео број, и на основу те вредности приказује се одређен број ^.
Посебно, када је оцена између 1 и 399, укључујући, правила приказа су следећа:

- Када је оцена између 1 и 99, укључујући, ^ се приказује једном.
- Када је оцена између 100 и 199, укључујући, ^ се приказује двапут.
- Када је оцена између 200 и 299, укључујући, ^ се приказује три пута.
- Када је оцена између 300 и 399, укључујући, ^ се приказује четири пута.

Тренутно, Такахашијева оцена је R. Овде је гарантовано да је R цео број између 1 и 299, укључујући.
Нађите минимално повећање оцене неопходно да би се повећао број приказаних ^.
Може се доказати да под ограничењима овог проблема, он може повећати број ^ без повећања оцене на 400 или више.

Унос

Унос је дат са стандардног уноса у следећем формату:
R

Излаз

Испишите, као цео број, минимално повећање оцене неопходно за Такахашија да повећа број приказаних ^.

Ограничења

- 1 \leq R \leq 299
- R је цео број.

Пример уноса 1

123

Пример излаза 1

77

Тренутна Такахашијева оцена је 123, и ^ се приказује двапут.
Повећавајући његову оцену за 77, његова оцена постаће 200, и ^ ће се приказивати три пута.
Када је оцена 199 или испод, ^ се не приказује више од два пута, зато исписати 77.

Пример уноса 2

250

Пример излаза 2

50

U AtCoder-u, korisnikov rejting je predstavljen kao pozitivan ceo broj, i na osnovu te vrednosti prikazuje se određeni broj simbola ^.
Konkretno, kada je rejting između 1 i 399, uključujući granice, pravila prikaza su sledeća:

- Kada je rejting između 1 i 99, uključujući granice, simbol ^ se prikazuje jednom.
- Kada je rejting između 100 i 199, uključujući granice, simbol ^ se prikazuje dva puta.
- Kada je rejting između 200 i 299, uključujući granice, simbol ^ se prikazuje tri puta.
- Kada je rejting između 300 i 399, uključujući granice, simbol ^ se prikazuje četiri puta.

Trenutno, Takahašijev rejting je  R. Ovde je zagarantovano da je  R  ceo broj između 1 i 299, uključujući granice.
Pronađite minimalno povećanje rejtinga koje je potrebno da bi Takahaši povećao broj prikazanih simbola ^.
Može se dokazati da je, pod datim ograničenjima problema, moguće povećati broj simbola ^ bez podizanja rejtinga na 400 ili više.

Ulaz

Ulaz se daje putem standardnog ulaza u sledećem formatu:
R

Излаз

Испишите, као цео број, минимално повећање оцене неопходно за Такахашија да повећа број приказаних ^.

Ограничења

- 1 \leq R \leq 299
- R је цео број.

Пример уноса 1

123

Пример излаза 1

77

Trenutni Takahašijev rejting je 123, i simbol ^ se prikazuje dva puta.
Povećanjem rejtinga za 77, njegov rejting će postati 200, i simbol ^ će se prikazivati tri puta.
Kada je rejting 199 ili manji, simbol ^ se prikazuje najviše dva puta, pa je potrebno štampati 77.

Пример уноса 2

250

Пример излаза 2

50

У AtCoder-у, оцена корисника се даје као позитиван цео број, и на основу те вредности приказује се одређен број ^.
Посебно, када је оцена између 1 и 399, укључујући, правила приказа су следећа:

- Када је оцена између 1 и 99, укључујући, ^ се приказује једном.
- Када је оцена између 100 и 199, укључујући, ^ се приказује двапут.
- Када је оцена између 200 и 299, укључујући, ^ се приказује три пута.
- Када је оцена између 300 и 399, укључујући, ^ се приказује четири пута.

Тренутно, Такахашијева оцена је R. Овде је гарантовано да је R цео број између 1 и 299, укључујући.
Пронађите минимално повећање оцене неопходно да би се повећао број приказаних ^.
Може се доказати да под ограничењима овог проблема, он може повећати број ^ без повећања оцене на 400 или више.

Улаз

Улаз је дат са Стандардног улаза у следећем формату:
R

Излаз

Испишите, као цео број, минимално повећање оцене неопходно за Такахашија да повећа број приказаних ^.

Ограничења

- 1 \leq R \leq 299
- R је цео број.

Пример улаза 1

123

Пример излаза 1

77

Тренутна Такахашијева оцена је 123, и ^ се приказује двапут.
Повећавајући његову оцену за 77, његова оцена постаће 200, и ^ ће се приказивати три пута.
Када је оцена 199 или испод, ^ се не приказује више од два пута, зато исписује се 77.

Пример улаза 2

250

Пример излаза 2

50


Дат вам је цео број N. Одштампајте низ S који задовољава све следеће услове. Ако такав низ не постоји, одштампајте -1.

- S је низ дужине између 1 и 1000, укључујући, који се састоји од знакова 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 и * (симбол за множење).
- S је палиндром.
- Први знак S је цифра.
- Вредност С када се процени као формула једнака је N.

Инпут

Улаз се даје из стандардног уноса у следећем формату:
N

Излаз

Ако постоји низ S који задовољава услове да постоји, одштампајте такав низ. У супротном, одштампајте -1.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 10^{12}
- Н је цео број.

Пример уноса 1

363

Пример излаза 1

11*3*11

S = 11*3*11 задовољава услове у исказу задатка. Други низ који задовољава услове је S= 363.

Пример уноса 2

101

Пример излаза 2

-1

Имајте на уму да S не сме да садржи цифру 0.

Пример уноса 3

3154625100

Пример излаза 3

2*57*184481*75*2

Дат је цео број N. Испишите стринг S који задовољава све следеће услове. Ако такав стринг не постоји, испишите -1.

- S је стринг дужине између 1 и 1000, укључујући оба краја, који се састоји од карактера 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 и * (симбол множења).
- S је палиндром.
- Први карактер стринга S је цифра.
- Вредност стринга S када се процени као формула једнака је N.

Улаз

Улаз је дат са стандардног улаза у следећем формату:
N

Излаз

Ако постоји стринг S који задовољава услове, испишите такав стринг. У супротном, испишите -1.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 10^{12}
- N је цео број.

Пример уноса 1

363

Пример излаза 1

11*3*11

S = 11*3*11 задовољава услове из описа проблема. Други стринг који задовољава услове је S = 363.

Пример уноса 2

101

Пример излаза 2

-1

Имајте на уму да S не сме садржати цифру 0.

Пример уноса 3

3154625100

Пример излаза 3

2*57*184481*75*2

Дат је цео број N. Испишите стринг S који задовољава све следеће услове. Ако такав стринг не постоји, испишите -1.

- S је стринг дужине између 1 и 1000, укључујући оба краја, који се састоји од карактера 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 и * (симбол множења).
- S је палиндром.
- Први карактер стринга S је цифра.
- Вредност стринга S када се процени као формула једнака је N.

Улаз

Улаз је дат са Стандардног улаза у следећем формату:
N

Излаз

Ако постоји стринг S који испуњава услове, испишите такав стринг. У супротном, испишите -1.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 10^{12}
- N је цео број.

Пример улаза 1

363

Пример излаза 1

11*3*11

S = 11*3*11 задовољава услове из описа проблема. Други стринг који испуњава услове је S = 363.

Пример улаза 2

101

Пример излаза 2

-1

Запазите да S не сме садржати цифру 0.

Пример улаза 3

3154625100

Пример излаза 3

2*57*184481*75*2


Постоји N људи, а тренутна дужина косе i-те особе (1 \leq i \leq N) је L_i.
Коса сваке особе расте за 1 сваки дан.
Испишите број дана након којих ће број људи чија је дужина косе најмање T први пут постати P или више.
Ако већ сада има P или више људи чија је дужина косе најмање T, испишите 0.

Унос

Улаз се даје са стандардног улаза у следећем формату:
N T P
L_1 L_2 \ldots L_N

Излаз

Испишите број дана након којих ће број људи чија је дужина косе најмање T први пут постати P или више.
Ако је овај услов већ сада испуњен, испишите 0.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 100
- 1 \leq L_i \leq 100
- 1 \leq T \leq 100
- 1 \leq P \leq N
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример уноса 1

5 10 3
3 11 1 6 2

Пример излаза 1

7

Има петоро људи, и њихове тренутне дужине косе су 3, 11, 1, 6, 2, тако да постоји једна особа чија је дужина косе најмање 10.
Након седам дана, дужине косе ће бити 10, 18, 8, 13, 9, респективно, и постојаће три особе чија је дужина косе најмање 10.
Након шест дана, постоје само две особе чија је дужина косе најмање 10, не задовољавајући услов, тако да испишите 7.

Пример уноса 2

2 5 2
10 10

Пример излаза 2

0

Пошто већ постоје две особе чија је дужина косе најмање 5, задовољавајући услов, испишите 0.

Пример уноса 3

3 10 1
1 2 3

Пример излаза 3

7

Дато је да има N људи, и тренутна дужина косе i-тог човека (1 \leq i \leq N) је L_i.
Коса сваког човека расте за 1 јединицу дневно.
Испишите број дана након којих број људи чија је дужина косе најмање T постане P или више, по први пут.
Ако већ сада има P или више људи чија је дужина косе најмање T, испишите 0.

Унос

Улаз се даје са стандардног улаза у следећем формату:
N T P
L_1 L_2 \ldots L_N

Излаз

Испишите број дана након којих број људи чија је дужина косе најмање T постане P или више, по први пут.
Ако је овај услов већ сада задовољен, испишите 0.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 100
- 1 \leq L_i \leq 100
- 1 \leq T \leq 100
- 1 \leq P \leq N
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример уноса 1

5 10 3
3 11 1 6 2

Пример излаза 1

7

Има петоро људи, и њихове тренутне дужине косе су 3, 11, 1, 6, 2, тако да постоји једна особа чија је дужина косе најмање 10.
Након седам дана, дужине косе ће бити 10, 18, 8, 13, 9, респективно, и постојаће три особе чија је дужина косе најмање 10.
Након шест дана, постоје само две особе чија је дужина косе најмање 10, не задовољавајући услов, тако да испишите 7.

Пример уноса 2

2 5 2
10 10

Пример излаза 2

0

Пошто већ постоје две особе чија је дужина косе најмање 5, задовољавајући услов, испишите 0.

Пример уноса 3

3 10 1
1 2 3

Пример излаза 3

7

Дато је да има N људи, и тренутна дужина косе i-тог човека (1 \leq i \leq N) је L_i.
Коса сваког човека расте за 1 јединицу дневно.
Испишите број дана након којих број људи чија је дужина косе најмање T постане P или више, по први пут.
Ако већ сада има P или више људи чија је дужина косе најмање T, испишите 0.

Улаз

Улаз се даје са стандардног улаза у следећем формату:
N T P
L_1 L_2 \ldots L_N

Излаз

Испишите број дана након којих број људи чија је дужина косе најмање T постане P или више, по први пут.
Ако је овај услов већ сада задовољен, испишите 0.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 100
- 1 \leq L_i \leq 100
- 1 \leq T \leq 100
- 1 \leq P \leq N
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример улаза 1

5 10 3
3 11 1 6 2

Пример излаза 1

7

Има петоро људи, и њихове тренутне дужине косе су 3, 11, 1, 6, 2, тако да постоји једна особа чија је дужина косе најмање 10.
Након седам дана, дужине косе ће бити 10, 18, 8, 13, 9, респективно, и постојаће три особе чија је дужина косе најмање 10.
Након шест дана, постоје само две особе чија је дужина косе најмање 10, не задовољавајући услов, тако да испишите 7.

Пример улаза 2

2 5 2
10 10

Пример излаза 2

0

Пошто већ постоје две особе чија је дужина косе најмање 5, задовољавајући услов, испишите 0.

Пример улаза 3

3 10 1
1 2 3

Пример излаза 3

7


Дат је низ S дужине N који садржи само мала латинична слова. Пронађи број низова добијених пермутацијом карактера низа S (укључујући и сам низ S) који не садрже палиндром дужине K као подниз.

Овде се каже да низ T дужине N "садржи палиндром дужине K као подниз" ако и само ако постоји ненегативан цео број i који није већи од (N-K) такав да је T_{i+j} = T_{i+K+1-j} за сваки цео број j где је 1 \leq j \leq K.

Овде, T_k означава k-ти карактер низа T.

Улаз

Улаз се задаје са стандардног улаза у следећем формату:
N K
S

Излаз

Испишите број низова добијених пермутацијом S који не садрже палиндром дужине K као подниз.

Ограничења

- 2 \leq K \leq N \leq 10
- N и K су цели бројеви.
- S је низ дужине N који садржи само мала латинична слова.

Пример уноса 1

3 2
aab

Пример излаза 1

1

Низови добијени пермутацијом aab су aab, aba и baa. Међу њима, aab и baa садрже палиндром aa дужине 2 као подниз. Тако да је једини низ који задовољава услов aba, па исписати 1.

Пример уноса 2

5 3
zzyyx

Пример излаза 2

16

Постоји 30 низова добијених пермутацијом zzyyx, од којих 16 не садрже палиндром дужине 3. Тако да испишите 16.

Пример уноса 3

10 5
abcwxyzyxw

Пример излаза 3

440640

Дат је низ S дужине N који садржи само мала латинична слова.
Пронађи број низова добијених пермутацијом карактера низа S (укључујући и сам низ S) који не садрже палиндром дужине K као подниз.
Овде се каже да низ T дужине N "садржи палиндром дужине K као подниз" ако и само ако постоји ненегативан цео број i који није већи од (N-K) такав да је T_{i+j} = T_{i+K+1-j} за сваки цео број j где је 1 \leq j \leq K.
Овде Т_к означава к-ти карактер низа Т.

Инпут

Улаз се даје из стандардног уноса у следећем формату:
N K
S

Излаз

Одштампајте број низова добијених пермутацијом С који не садрже палиндром дужине К као подниз.

Ограничења

- 2 \leq K \leq N \leq 10
- N и K су цели бројеви.
- S је низ дужине Н који се састоји само од малих енглеских слова.

Пример уноса 1

3 2
aab

Пример излаза 1

1

Низови добијени пермутацијом ааб су ааб, аба и баа. Међу њима, ааб и баа садрже палиндром аа дужине 2 као подниз.
Дакле, једини стринг који задовољава услов је аба, па одштампајте 1.

Пример уноса 2

5 3
zzyyx

Пример излаза 2

16

Постоји 30 низова добијених пермутацијом ззиик, од којих 16 не садржи палиндром дужине 3. Дакле, одштампајте 16.

Пример уноса 3

10 5
abcwxyzyxw

Пример излаза 3

440640

Дат је низ S дужине N који садржи само мала латинична слова. Пронађи број низова добијених пермутацијом карактера низа S (укључујући и сам низ S) који не садрже палиндром дужине K као подниз.

Овде се каже да низ T дужине N "садржи палиндром дужине K као подниз" ако и само ако постоји ненегативан цео број i који није већи од (N-K) такав да је T_{i+j} = T_{i+K+1-j} за сваки цео број j где је 1 \leq j \leq K.

Овде, T_k означава k-ти карактер низа T.

Ulaz

Ulaz se daje sa standardnog ulaza u sledećem formatu:
N K
S

Izlaz

Štampajte broj niski dobijenih permutacijom S koje ne sadrže palindrom dužine K  kao podnisku.

Ограничења

- 2 \leq K \leq N \leq 10
- N и K су цели бројеви.
- S је низ дужине N који садржи само мала латинична слова.

Пример уноса 1

3 2
aab

Пример излаза 1

1

Низови добијени пермутацијом aab су aab, aba и baa. Међу њима, aab и baa садрже палиндром aa дужине 2 као подниз. Тако да је једини низ који задовољава услов aba, па исписати 1.

Пример уноса 2

5 3
zzyyx

Пример излаза 2

16

Постоји 30 низова добијених пермутацијом zzyyx, од којих 16 не садрже палиндром дужине 3. Тако да испишите 16.

Пример уноса 3

10 5
abcwxyzyxw

Пример излаза 3

440640


Ненегативан цео број X се назива палиндромски број ако је његова децимална репрезентација (без водећих нула) палиндром.
На пример, 363, 12344321 и 0 су све палиндромски бројеви.
Пронађите N-ти најмањи палиндромски број.

Улаз

Улаз се даје са Стандардног улаза у следећем формату:
N

Излаз

Испишите N-ти најмањи палиндромски број.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 10^{18}
- N је цео број.

Пример улаза 1

46

Пример излаза 1

363

46-и најмањи палиндромски број је 363.

Пример улаза 2

1

Пример излаза 2

0

Пример улаза 3

1000000000000000000

Пример излаза 3

90000000000000000000000000000000009

Ненегативан цео број X назива се палиндром ако је његов децимални приказ (без водећих нула) палиндром.
На пример, 363, 12344321 и 0 су сви палиндромски бројеви.
Пронађите N-th најмањи палиндромски број.

Инпут

Улаз се даје из стандардног уноса у следећем формату:
N

Излаз

Одштампајте N-th најмањи палиндромски број.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 10^{18}
- N је цео број.

Пример уноса 1

46

Пример излаза 1

363

46. најмањи палиндромски број је 363.

Пример уноса 2

1

Пример излаза 2

0

Пример уноса 3

1000000000000000000

Пример излаза 3

9000000000000000000000000000000009

Ненегативни цео број X се назива палиндромским бројем ако је његова декимална репрезентација (без водећих нула) палиндром.
На пример, 363, 12344321 и 0 су све палиндромске бројеви.
Пронађите N-ти најмањи палиндромски број.

Улаз

Улаз се даје са стандардног улаза у следећем формату:
N

Излаз

Испишите N-и најмањи палиндромски број.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 10^{18}
- N је цео број.

Пример уноса 1

46

Пример излаза 1

363

46-и најмањи палиндромски број је 363.

Пример уноса 2

1

Пример излаза 2

0

Пример уноса 3

1000000000000000000

Пример излаза 3

90000000000000000000000000000000009


Острво величине H \times W, окружено морем.
Острво је подељено на H редова и W колона са секцијама величине 1 \times 1, а надморска висина секције у i-том реду од врха и j-тој колони са лева (у односу на тренутни ниво мора) је A_{i,j}.
Почевши од сада, ниво мора расте за 1 сваке године.
Овде, секција која је вертикално или хоризонтално суседна мору или секција потопљена у море и има надморску висину не већу од нивоа мора потонуће у море.
Овде, када секција ново потоне у море, било која вертикално или хоризонтално суседна секција са надморском висином не већом од нивоа мора такође ће потонути у море истовремено, и овај процес се понавља за ново потопљене секције.
За свако i=1,2,\ldots, Y, пронаћи површину острва која остаје изнад нивоа мора i година од сада.

Улаз

Улаз се даје из Стандардног Улаза у следећем формату:
H W Y
A_{1,1} A_{1,2} \ldots A_{1,W}
A_{2,1} A_{2,2} \ldots A_{2,W}
\vdots
A_{H,1} A_{H,2} \ldots A_{H,W}

Излаз

Исписати Y линија.
i-та линија (1 \leq i \leq Y) треба да садржи површину острва која остаје изнад нивоа мора i година од сада.

Ограничења

- 1 \leq H, W \leq 1000
- 1 \leq Y \leq 10^5
- 1 \leq A_{i,j} \leq 10^5
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример Улаза 1

3 3 5
10 2 10
3 1 4
10 5 10

Пример Излаза 1

9
7
6
5
4

Нека (i,j) означава секцију у i-том реду од врха и j-тој колони са лева. Тада се дешава следеће:

- Након 1 године, ниво мора је виши за 1, али не постоје секције са надморском висином од 1 које су суседне мору, тако да нема потонућа. Дакле, прва линија треба да садржи 9.
- Након 2 године, ниво мора је виши за 2, и (1,2) тоне у море. Ово чини (2,2) суседном потопљеној секцији, и њена надморска висина није већа од 2, па и она тоне. Нема других потонућа. Тако, две секције тону, и друга линија треба да садржи 9-2=7.
- Након 3 године, ниво мора је виши за 3, и (2,1) тоне у море. Нема других потонућа. Тако, трећа линија треба да садржи 6.
- Након 4 године, ниво мора је виши за 4, и (2,3) тоне у море. Нема других потонућа. Тако, четврта линија треба да садржи 5.
- Након 5 година, ниво мора је виши за 5, и (3,2) тоне у море. Нема других потонућа. Тако, пета линија треба да садржи 4.

Стога, исликати 9, 7, 6, 5, 4 овим редом, сваки на новој линији.

Пример Улаза 2

3 5 3
2 2 3 3 3
2 1 2 1 3
2 2 3 3 3

Пример Излаза 2

15
7
0

Острво величине H \times W, окружено морем.
Острво је подељено на H редова и W колона са секцијама величине 1 \times 1, а надморска висина секције у i-том реду од врха и j-тој колони са лева (у односу на тренутни ниво мора) је A_{i,j}.
Почевши од сада, ниво мора расте за 1 сваке године.
Овде, секција која је вертикално или хоризонтално суседна мору или секцији која је потопљена у море и има надморску висину која није већа од нивоа мора ће се потопити у море.
Овде, када секција ново потоне у море, било која вертикално или хоризонтално суседна секција са надморском висином не већом од нивоа мора такође ће потонути у море истовремено, и овај процес се понавља за ново потопљене секције.
За свако i=1,2,\ldots, Y, пронаћи површину острва која остаје изнад нивоа мора i година од сада.

Улаз

Улаз се даје из Стандардног Улаза у следећем формату:
H W Y
A_{1,1} A_{1,2} \ldots A_{1,W}
A_{2,1} A_{2,2} \ldots A_{2,W}
\vdots
A_{H,1} A_{H,2} \ldots A_{H,W}

Излаз

Исписше се Y линија.
i-та линија (1 \leq i \leq Y) треба да садржи површину острва која остаје изнад нивоа мора i година од сада.

Ограничења

- 1 \leq H, W \leq 1000
- 1 \leq Y \leq 10^5
- 1 \leq A_{i,j} \leq 10^5
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример Улаза 1

3 3 5
10 2 10
3 1 4
10 5 10

Пример Излаза 1

9
7
6
5
4

Нека (i,j) означава секцију у i-том реду од врха и j-тој колони са лева. Тада се дешава следеће:

- Након 1 године, ниво мора је виши за 1, али не постоје секције са надморском висином од 1 које су суседне мору, тако да нема потонућа. Дакле, прва линија треба да садржи 9.
- Након 2 године, ниво мора је виши за 2, и (1,2) тоне у море. Ово чини (2,2) суседном потопљеној секцији, и њена надморска висина није већа од 2, па и она тоне. Нема других потонућа. Тако, две секције тону, и друга линија треба да садржи 9-2=7.
- Након 3 године, ниво мора је виши за 3, и (2,1) тоне у море. Нема других потонућа. Тако, трећа линија треба да садржи 6.
- Након 4 године, ниво мора је виши за 4, и (2,3) тоне у море. Нема других потонућа. Тако, четврта линија треба да садржи 5.
- Након 5 година, ниво мора је виши за 5, и (3,2) тоне у море. Нема других потонућа. Тако, пета линија треба да садржи 4.

Према томе, исликати 9, 7, 6, 5, 4 овим редом, сваки на новој линији.

Пример Улаза 2

3 5 3
2 2 3 3 3
2 1 2 1 3
2 2 3 3 3

Пример Излаза 2

15
7
0


Дат је распоред са H редова и W колона. Нека (i, j) означава ћелију у i-том реду одозго и j-ту колону слева.
Ћелија (i, j) је празна ако је C_{i, j} ., и није празна ако је C_{i, j} #.
Такахаши је тренутно у ћелији (S_i, S_j), и деловаће према следећим правилима за i = 1, 2, \ldots, |X| редом.

- Ако је i-ти знак X Л, а ћелија лево од његове тренутне ћелије постоји и празна је, он се помера у ћелију лево. У супротном, остаје у тренутној ћелији.
- Ако је i-ти знак X Р, а ћелија десно од његове тренутне ћелије постоји и празна је, он се помера у ћелију десно. У супротном, остаје у тренутној ћелији.
- Ако је i-ти знак X У, а ћелија изнад његове тренутне ћелије постоји и празна је, он се помера у ћелију изнад. У супротном, остаје у тренутној ћелији.
- Ако је i-ти знак X Д, а ћелија испод његове тренутне ћелије постоји и празна је, он се помера у ћелију испод. У супротном, остаје у тренутној ћелији.

Одштампајте ћелију у којој се налази након завршетка серије радњи.

Инпут

Улаз се даје из стандардног уноса у следећем формату:
H W
S_i S_j
C_{1, 1}C_{1, 2}\ldotsC_{1, W}
C_{2, 1}C_{2, 2}\ldotsC_{2, W}
\vdots
C_{H, 1}C_{H, 2}\ldotsC_{H, W}
X

Излаз

Нека је (x, y) ћелија у којој се Такахаши налази након што заврши серију акција. Испишите x и y, раздвојене размаком.

Ограничења

- 1 \leq H, W \leq 50
- 1 \leq S_i \leq H
- 1 \leq S_j \leq W
- H, W, S_i, S_j are integers.
- C_{i, j} is . or #.
- C_{S_i, S_j} = .
- X је низ дужине између 1 и 50, укључујући, која се састоји од L, R, U, D.

Пример уноса 1

2 3
2 1
.#.
...
ULDRU

Пример излаза 1

2 2

Такахаши почиње у ћелији (2, 1). Његов низ акција је следећи:

- 1. знак X је У, а ћелија изнад (2, 1) постоји и празна је ћелија, па се он помера у ћелију изнад, а то је (1, 1).
- 2. карактер X је Л, а ћелија лево од (1, 1) не постоји, па он остаје на (1, 1).
- 3. карактер X је Д, а ћелија испод (1, 1) постоји и празна је ћелија, па се он помера у ћелију испод, а то је (2, 1).
- 4. знак X је Р, а ћелија десно од (2, 1) постоји и празна је ћелија, па се он помера у ћелију десно, а то је (2, 2).
- 5. знак X је У, а ћелија изнад (2, 2) постоји, али није празна, тако да он остаје на (2, 2).

Дакле, након завршетка серије радњи, он је у ћелији (2, 2).

Пример уноса 2

4 4
4 2
....
.#..
...#
....
DUUUURULRD

Пример излаза 2

2 4

Пример уноса 3

6 6
1 1
.#####
######
######
######
######
######
RURLDLULLRULRDL

Пример излаза 3

1 1

Дат је распоред са H редова и W колона. Нека (i, j) означава ћелију у i-том реду одозго и j-ту колону слева.
Ћелија (i, j) је празна ако је C_{i, j} ., и није празна ако је C_{i, j} #.
Такахаши је тренутно у ћелији (S_i, S_j), и деловаће према следећим правилима за i = 1, 2, \ldots, |X| редом.

- Ако је i-ти карактер X L, и ћелија лево од његове тренутне ћелије постоји и празна је, он се помера лево. Иначе, остаје у тренутној ћелији.
- Ако је i-ти карактер X R, и ћелија десно од његове тренутне ћелије постоји и празна је, он се помера десно. Иначе, остаје у тренутној ћелији.
- Ако је i-ти карактер X U, и ћелија изнад његове тренутне ћелије постоји и празна је, он се помера нагоре. Иначе, остаје у тренутној ћелији.
- Ако је i-ти карактер X D, и ћелија испод његове тренутне ћелије постоји и празна је, он се помера надоле. Иначе, остаје у тренутној ћелији.

Испишите ћелију у којој се налази након што заврши серију акција.

Улаз

Улаз се састоји из стандардног улаза у следећем формату:
H W
S_i S_j
C_{1, 1}C_{1, 2}\ldotsC_{1, W}
C_{2, 1}C_{2, 2}\ldotsC_{2, W}
\vdots
C_{H, 1}C_{H, 2}\ldotsC_{H, W}
X

Излаз

Нека је (x, y) ћелија у којој се Такахаши налази након што заврши серију акција. Испишите x и y, раздвојене размаком.

Ограничења

- 1 \leq H, W \leq 50
- 1 \leq S_i \leq H
- 1 \leq S_j \leq W
- H, W, S_i, S_j су цели бројеви.
- C_{i, j} је . или #.
- C_{S_i, S_j} = .
- X је низ дужине између 1 и 50, укључујући, која се састоји од L, R, U, D.

Пример улаза 1

2 3
2 1
.#.
...
ULDRU

Пример излаза 1

2 2

Такахаши почиње у ћелији (2, 1). Његова серија акција је следећа:

- Први карактер X је U, и ћелија изнад (2, 1) постоји и празна је, тако да се помера у ћелију изнад, што је (1, 1).
- Други карактер X је L, и ћелија лево од (1, 1) не постоји, тако да остаје у (1, 1).
- Трећи карактер X је D, и ћелија испод (1, 1) постоји и празна је, тако да се помера у ћелију испод, што је (2, 1).
- Четврти карактер X је R, и ћелија десно од (2, 1) постоји и празна је, тако да се помера у ћелију десно, што је (2, 2).
- Пети карактер X је U, и ћелија изнад (2, 2) постоји али није празна, тако да остаје у (2, 2).

Дакле, након што заврши серију акција, он је у ћелији (2, 2).

Пример улаза 2

4 4
4 2
....
.#..
...#
....
DUUUURULRD

Пример излаза 2

2 4

Пример улаза 3

6 6
1 1
.#####
######
######
######
######
######
RURLDLULLRULRDL

Пример излаза 3

1 1


Такахасхи је припремио N јела за Снуке.
Јела су нумерисана од 1 до N, а јело i има слаткоћу A_i и сланост B_i.
Такахасхи може да организује ова јела у било ком редоследу који жели.
Снуке ће јести јела по редоследу којим су распоређена, али ако у било којем тренутку укупан сладост јела које је до сада појео пређе X или укупан сланост пређе Y, неће јести даље.
Такахасхи жели да Снуке једе што више јела.
Пронађите максималан број јела које ће Снуке јести ако Такахасхи оптимално организује јела.

Инпут

Улаз се даје из Стандардног улаза у следећем формату:
N X Y
A_1 B_1
A_2 B_2
\vdots
A_N B_N

Излаз

Одштампајте одговор као цео број.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 80
- 1 \leq A_i, B_i \leq 10000
- 1 \leq X, Y \leq 10000
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Узорак Улаз 1

4 8 4
1 5
3 2
4 1
5 3

Узорак Излаз 1

3

Размотрите сценарио у којем Такахасхи сређује јела по редоследу 2, 3, 1, 4.

- Прво, Снуке једе јело 2. Укупна слаткоћа до сада је 3, а укупна сланост је 2.
- Затим, Снуке једе јело 3. Укупна слаткоћа до сада је 7, а укупна сланост је 3.
- Затим, Снуке једе јело 1. Укупна слаткоћа до сада је 8, а укупна сланост је 8.
- Укупна сланост је премашила Y = 4, тако да Снуке неће јести никаква даља јела.

Тако , у овом аранжману, Снуке ће јести три јела.
Без обзира на то како Такахасхи организује јела, Снуке неће јести сва четири јела, тако да је одговор 3.

Узорак Улаз 2

2 1 1
3 2
3 2

Узорак Излаз 2

1

Узорак Улаз 3

2 100 100
3 2
3 2

Узорак Излаз 3

2

Узорак Улаз 4

6 364 463
230 381
154 200
328 407
339 94
193 10
115 309

Узорак Излаз 4

3

Такахаши је припремио N јела за Снукеа.
Јела су бројана од 1 до N, а јело i има слаткоћу A_i и сланост B_i.
Такахаши може распоредити ова јела у било којем редоследу.
Снуке ће јести јела у редоследу у којем су распоређена, али ако у било ком тренутку укупна слаткоћа јела која је појео пређе X или укупна сланост пређе Y, он неће јести даље.
Такахаши жели да Снуке поједе што више јела.
Набавите максималан број јела које ће Снуке појести ако Такахаши распореди јела оптимално.

Улаз

Улаз је дат са стандардног улаза у следећем формату:
N X Y
A_1 B_1
A_2 B_2
\vdots
A_N B_N

Излаз

Испечатите одговор као цео број.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 80
- 1 \leq A_i, B_i \leq 10000
- 1 \leq X, Y \leq 10000
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример улаза 1

4 8 4
1 5
3 2
4 1
5 3

Пример излаза 1

3

Размотрите сценарио где Такахаши распоређује јела у редоследу 2, 3, 1, 4.

- Прво, Снуке једе јело 2. Укупан сладост до сада је 3, а укупан сланост је 2.
- Следеће, Снуке једе јело 3. Укупан сладост до сада је 7, а укупан сланост је 3.
- Следеће, Снуке једе јело 1. Укупан сладост до сада је 8, а укупан сланост је 8.
- Укупан сланост је премашио Y=4, тако да Снуке неће јести даље јела.

Тако, у овом распореду, Снуке ће појести три јела.
Без обзира на то како Такахаши распоређује јела, Снуке неће појести сва четири јела, тако да је одговор 3.

Пример улаза 2

2 1 1
3 2
3 2

Пример излаза 2

1

Пример улаза 3

2 100 100
3 2
3 2

Пример излаза 3

2

Пример улаза 4

6 364 463
230 381
154 200
328 407
339 94
193 10
115 309

Пример излаза 4

3

Такахаши је припремио N јела за Снукеа.
Јела су нумерисана од 1 до N, и јело i има сладост A_i и сланост B_i.
Такахаши може распоредити ова јела у било којем редоследу жели.
Снуке ће јести јела по редоследу којим су распоређена, али ако у било којем тренутку укупан сладост јела које је до сада појео пређе X или укупан сланост пређе Y, неће јести даље.
Такахаши жели да Снуке поједе што више јела.
Пронађите максималан број јела које ће Снуке појести ако Такахаши оптимално распореди јела.

Улаз

Улаз је дат са Стандардног улаза у следећем формату:
N X Y
A_1 B_1
A_2 B_2
\vdots
A_N B_N

Излаз

Испишите одговор као цео број.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 80
- 1 \leq A_i, B_i \leq 10000
- 1 \leq X, Y \leq 10000
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример улаза 1

4 8 4
1 5
3 2
4 1
5 3

Пример излаза 1

3

Размотрите сценарио где Такахаши распоређује јела у редоследу 2, 3, 1, 4.

- Прво, Снуке поједе јело 2. Укупна слаткоћа до сада је 3, а укупна сланост је 2.
- Затим, Снуке поједе јело 3. Укупна слаткоћа до сада је 7, а укупна сланост је 3.
- Затим, Снуке поједе јело 1. Укупна слаткоћа до сада је 8, а укупна сланост је 8.
- Укупна сланост је премашила \( Y = 4 \), тако да Снуке неће појести више јела.

Дакле, у овом распореду, Снуке ће појести три јела.
Без обзира на то како Такахаши распореди јела, Снуке неће појести сва четири јела, па је одговор 3.

Пример улаза 2

2 1 1
3 2
3 2

Пример излаза 2

1

Пример улаза 3

2 100 100
3 2
3 2

Пример излаза 3

2

Пример улаза 4

6 364 463
230 381
154 200
328 407
339 94
193 10
115 309

Пример излаза 4

3


Дат вам је граф са N + Q чворова, нумерисаних од 1, 2, \ldots, N + Q. У почетку, граф нема ивице.
За овај граф, извршите следећу операцију за i = 1, 2, \ldots, Q по редоследу:

- За сваки целобројни j који задовољава L_i \leq j \leq R_i, додајте неусмерену ивицу са трошком C_i између чворова N + i и j.

Одредите да ли је граф повезан након што све операције буду завршене. Ако је граф повезан, пронађите трошак минималног покривајућег стабла графа.
Минимално покривајуће стабло је стабло које покрива све чворове са најмањим могућим трошком, а трошак покривајућег стабла је збир трошкова ивица које се користе у стаблу.

Улаз

Улаз се задаје преко стандардног улаза у следећем формату:
N Q
L_1 R_1 C_1
L_2 R_2 C_2
\vdots
L_Q R_Q C_Q

Излаз

Ако је граф повезан, испишите цену минималног покривајућег дрвета. У супротном, испишите -1.

Ограничења

- 1 \leq N, Q \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq L_i \leq R_i \leq N
- 1 \leq C_i \leq 10^9
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример улаза 1

4 3
1 2 2
1 3 4
2 4 5

Пример излаза 1

22

Следеће гране чине минимално покривајуће дрво:

- Грана са трошком 2 која повезује темена 1 и 5
- Грана са трошком 2 која повезује темена 2 и 5
- Грана са трошком 4 која повезује темена 1 и 6
- Грана са трошком 4 која повезује темена 3 и 6
- Грана са трошком 5 која повезује темена 3 и 7
- Грана са трошком 5 која повезује темена 4 и 7

Пошто је 2 + 2 + 4 + 4 + 5 + 5 = 22, испишите 22.

Пример улаза 2

6 2
1 2 10
4 6 10

Пример излаза 2

-1

Граф је неповезан.

Пример улаза 3

200000 4
1 200000 1000000000
1 200000 998244353
1 200000 999999999
1 200000 999999999

Пример излаза 3

199651870599998

Имате граф са N + Q темена, нумерисаних 1, 2, \ldots, N + Q. У почетку, граф нема грана. За овај граф, извршите следећу операцију за i = 1, 2, \ldots, Q по реду:

- За сваки цео број j који испуњава L_i \leq j \leq R_i, додајте неусмерену грану са трошком C_i између темена N + i и j.

Одредите да ли је граф повезан након свих операција. Ако је повезан, пронађите цену минималног покривајућег дрвета графа. Минимално покривајуће дрво је дрво са најмањим могућим трошком, а трошак покривајућег дрвета је збир трошкова грана које се користе у покривајућем дрвету.

Улаз

Улаз се задаје преко стандардног улаза у следећем формату:
N Q
L_1 R_1 C_1
L_2 R_2 C_2
\vdots
L_Q R_Q C_Q

Излаз

Ако је граф повезан, испишите цену минималног покривајућег дрвета. У супротном, испишите -1.

Ограничења

- 1 \leq N, Q \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq L_i \leq R_i \leq N
- 1 \leq C_i \leq 10^9
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример улаза 1

4 3
1 2 2
1 3 4
2 4 5

Пример излаза 1

22

Следеће гране чине минимално покривајуће дрво:

- Грана са трошком 2 која повезује темена 1 и 5
- Грана са трошком 2 која повезује темена 2 и 5
- Грана са трошком 4 која повезује темена 1 и 6
- Грана са трошком 4 која повезује темена 3 и 6
- Грана са трошком 5 која повезује темена 3 и 7
- Грана са трошком 5 која повезује темена 4 и 7

Пошто је 2 + 2 + 4 + 4 + 5 + 5 = 22, испишите 22.

Пример улаза 2

6 2
1 2 10
4 6 10

Пример излаза 2

-1

Граф је неповезан.

Пример улаза 3

200000 4
1 200000 1000000000
1 200000 998244353
1 200000 999999999
1 200000 999999999

Пример излаза 3

199651870599998

Имате граф са N + Q темена, нумерисаних 1, 2, \ldots, N + Q. У почетку, граф нема грана. За овај граф, извршите следећу операцију за i = 1, 2, \ldots, Q по реду:

- За сваки цео број j који испуњава L_i \leq j \leq R_i, додајте неусмерену грану са трошком C_i између темена N + i и j.

Одредите да ли је граф повезан након свих операција. Ако јесте, пронађите цену минималног распршујућег дрвета графа.
Минимално распршујуће дрво је распршујуће дрво са најмањом могућом ценом, а цена распршујућег дрвета је збир цена ивица које су коришћене у дрвету.

Улаз

Улаз се задаје преко Стандардног улаза у следећем формату:
N Q
L_1 R_1 C_1
L_2 R_2 C_2
\vdots
L_Q R_Q C_Q

Излаз

Ако је граф повезан, испишите цену минималног покривајућег дрвета. У супротном, испишите -1.

Ограничења

- 1 \leq N, Q \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq L_i \leq R_i \leq N
- 1 \leq C_i \leq 10^9
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример улаза 1

4 3
1 2 2
1 3 4
2 4 5

Пример излаза 1

22

Следеће ивице чине минимално распршујуће дрво:

- Грана са трошком 2 која повезује темена 1 и 5
- Грана са трошком 2 која повезује темена 2 и 5
- Грана са трошком 4 која повезује темена 1 и 6
- Грана са трошком 4 која повезује темена 3 и 6
- Грана са трошком 5 која повезује темена 3 и 7
- Грана са трошком 5 која повезује темена 4 и 7

Пошто је 2 + 2 + 4 + 4 + 5 + 5 = 22, испишите 22.

Пример улаза 2

6 2
1 2 10
4 6 10

Пример излаза 2

-1

Граф је неповезан.

Пример улаза 3

200000 4
1 200000 1000000000
1 200000 998244353
1 200000 999999999
1 200000 999999999

Пример излаза 3

199651870599998


На бројевној линији дато је N+Q тачака A_1,\dots,A_N,B_1,\dots,B_Q, где тачка A_i има координату a_i, а тачка B_j има координату b_j.
За сваки j=1,2,\dots,Q, одговорите на следеће питање:

- Нека је X најближа тачка међу A_1,A_2,\dots,A_N до тачке B_j која је k_j-та по реду. Нађите растојање између тачака X и B_j.
Формалније, нека је d_i растојање између тачака A_i и B_j. Сортирајте (d_1,d_2,\dots,d_N) по растућем редоследу да бисте добили низ (d_1',d_2',\dots,d_N'). Нађите d_{k_j}'.

Унос

Унос се добија са Стандардног Уноса у следећем формату:
N Q
a_1 a_2 \dots a_N
b_1 k_1
b_2 k_2
\vdots
b_Q k_Q

Излаз

Испишите Q линија.
Линија l-та (1 \leq l \leq Q) треба да садржи одговор на питање за j=l као цео број.

Ограничења

- 1 \leq N, Q \leq 10^5
- -10^8 \leq a_i, b_j \leq 10^8
- 1 \leq k_j \leq N
- Све уносне вредности су цели бројеви.

Пример Уноса 1

4 3
-3 -1 5 6
-2 3
2 1
10 4

Пример Излаза 1

7
3
13

Објаснимо први упит.
Растојања од тачака A_1, A_2, A_3, A_4 до тачке B_1 су 1, 1, 7, 8, редом, тако да је 3-тa најближа тачки B_1 тачка A_3.
Због тога, исписујемо растојање између тачке A_3 и тачке B_1, што је 7.

Пример Уноса 2

2 2
0 0
0 1
0 2

Пример Излаза 2

0
0

Може постојати више тачака са истим координатама.

Пример Уноса 3

10 5
-84 -60 -41 -100 8 -8 -52 -62 -61 -76
-52 5
14 4
-2 6
46 2
26 7

Пример Излаза 3

11
66
59
54
88

Постоје N + Q тачке A_1,\dots,A_N,B_1,\dots,B_Q на бројевној линији, где тачка A_i има координатни a_i и тачка B_ј има координатни b_j.
За сваки j=1,2,\dots,Q, одговорите на следеће питање:

- Нека X буде тачка међу A_1,A_2,\dots,A_N то је к_ј-та најближа тачки B_ј. Пронађите растојање између тачака Xс и B_ј.
Формалније , нека д_и бити растојање између тачака A_i и B_j. Сортирајте (d_1,d_2,\dots,d_N) у узлазном редоследу да бисте добили низ (d_1',d_2',\dots,d_N'). Пронађи d_{k_j}'.

Инпут

Улаз се даје из Стандардног улаза у следећем формату:
N Q
a_1 a_2 \dots a_N
b_1 k_1
b_2 k_2
\vdots
b_Q k_Q

Излаз

Штампајте Q линије.
Л -та линија (1 \leq l \leq Q) треба да садржи одговор на питање за ј = l као цео број.

Ограничења

- 1 \leq N, Q \leq 10^5
- -10^8 \leq a_i, b_j \leq 10^8
- 1 \leq k_j \leq N
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Узорак Улаз 1

4 3
-3 -1 5 6
-2 3
2 1
10 4

Узорак Излаз 1

7
3
13

Хајде да објаснимо први упит.
Растојања од тачака А_1, А_2, А_3, А_4 до тачке B_1 су 1, 1, 7, 8, респективно, тако да је 3. најближа тачки B_1 тачка А_3.
Стога , одштампајте растојање између тачке А_3 и тачке B_1, што је 7.

Узорак Улаз 2

2 2
0 0
0 1
0 2

Узорак Излаз 2

0
0

Може постојати више тачака са истим координатама.

Узорак Улаз 3

10 5
-84 -60 -41 -100 8 -8 -52 -62 -61 -76
-52 5
14 4
-2 6
46 2
26 7

Узорак Излаз 3

11
66
59
54
88

На бројевној линији дато је N+Q тачака A_1,\dots,A_N,B_1,\dots,B_Q, где тачка A_i има координату a_i, а тачка B_j има координату b_j.
За сваки j=1,2,\dots,Q, одговорите на следеће питање:

- Нека је X најближа тачка међу A_1,A_2,\dots,A_N до тачке B_j која је k_j-та по реду. Нађите растојање између тачака X и B_j.
Формалније, нека је d_i растојање између тачака A_i и B_j. Сортирајте (d_1,d_2,\dots,d_N) по растућем редоследу да бисте добили низ (d_1',d_2',\dots,d_N'). Нађите d_{k_j}'.

Улаз

Улаз се добија са Стандардног Уноса у следећем формату:
N Q
a_1 a_2 \dots a_N
b_1 k_1
b_2 k_2
\vdots
b_Q k_Q

Излаз

Испишите Q линија.
Линија l-та (1 \leq l \leq Q) треба да садржи одговор на питање за j=l као цео број.

Ограничења

- 1 \leq N, Q \leq 10^5
- -10^8 \leq a_i, b_j \leq 10^8
- 1 \leq k_j \leq N
- Све уносне вредности су цели бројеви.

Пример Улаза 1

4 3
-3 -1 5 6
-2 3
2 1
10 4

Пример Излаза 1

7
3
13

Објаснимо први упит.
Растојања од тачака A_1, A_2, A_3, A_4 до тачке B_1 су 1, 1, 7, 8, редом, тако да је 3-тa најближа тачки B_1 тачка A_3.
Због тога, исписујемо растојање између тачке A_3 и тачке B_1, што је 7.

Пример Уноса 2

2 2
0 0
0 1
0 2

Пример Излаза 2

0
0

Може постојати више тачака са истим координатама.

Пример Улаза 3

10 5
-84 -60 -41 -100 8 -8 -52 -62 -61 -76
-52 5
14 4
-2 6
46 2
26 7

Пример Излаза 3

11
66
59
54
88


Постоји Н јела, а и-то јело има слаткоћу А_и и сланост Б_и.
Такахаши планира да распореди ових Н јела било којим редоследом који воли и да их поједе тим редоследом.
Јела ће јести према уређеном редоследу, али ће престати да једе чим укупна слаткоћа јела које је јео пређе Кс или укупна сланост пређе И.
Пронађите минимални могући број јела које ће на крају појести.

Инпут

Улаз се даје из стандардног уноса у следећем формату:
N X Y
A_1 A_2 \ldots A_N
B_1 B_2 \ldots B_N

Излаз

Одштампајте одговор.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq X, Y \leq 2 \times 10^{14}
- 1 \leq A_i, B_i \leq 10^9
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример уноса 1

4 7 18
2 3 5 1
8 8 1 4

Пример излаза 1

2

И-то јело ће бити означено као јело и.
Ако поређа четири јела по редоследу 2, 3, 1, 4, чим поједе јела 2 и 3, њихова укупна слаткоћа је 8, што је веће од 7. Дакле, у овом случају, он ће на крају јести два јела.
Број јела које ће појести не може бити 1 или мањи, па одштампајте 2.

Пример уноса 2

5 200000000000000 200000000000000
1 1 1 1 1
2 2 2 2 2

Пример излаза 2

5

Пример уноса 3

8 30 30
1 2 3 4 5 6 7 8
8 7 6 5 4 3 2 1

Пример излаза 3

6

Дате су N чиније, a i-та чинија има сласт A_i и сланост B_i.
Такахаши планира да распореди ових N чинија редоследом који жели и поједе их тим редоследом.
Он ће јести чиније тим редоследом, али ће престати чим укупан сласт чинија које је појео пређе X или укупан сланост пређе Y.
Пронађите минималан могући број чинија које ће на крају појести.

Улаз

Улаз је дат са Стандардног улаза у следећем формату:
N X Y
A_1 A_2 \ldots A_N
B_1 B_2 \ldots B_N

Излаз

Испишите одговор.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq X, Y \leq 2 \times 10^{14}
- 1 \leq A_i, B_i \leq 10^9
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример Улаза 1

4 7 18
2 3 5 1
8 8 1 4

Пример Излаза 1

2

i-та чинија ће бити означена као чинија i.
Ако распореди четири чиније редоследом 2, 3, 1, 4, чим поједе чиније 2 и 3, њихов укупан сласт је 8, што је више од 7.
Стога, у овом случају, на крају ће појести две чиније.
Број чинија које ће појести не може бити 1 или мањи, зато испишите 2.

Пример Улаза 2

5 200000000000000 200000000000000
1 1 1 1 1
2 2 2 2 2

Пример Излаза 2

5

Пример Улаза 3

8 30 30
1 2 3 4 5 6 7 8
8 7 6 5 4 3 2 1

Пример Излаза 3

6

Постоји Н јела, а и-то јело има слаткоћу А_и и сланост Б_и.
Такахаши планира да распореди ових Н јела било којим редоследом који воли и да их поједе тим редоследом.
Јела ће јести према уређеном редоследу, али ће престати да једе чим укупна слаткоћа јела које је јео пређе Кс или укупна сланост пређе И.
Пронађите минимални могући број јела које ће на крају појести.

Инпут

Улаз се даје из стандардног уноса у следећем формату:
Н Кс И
A_1 A_2 \ldots A_N
B_1 B_2 \ldots B_N

Излаз

Одштампајте одговор.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq X, Y \leq 2 \times 10^{14}
- 1 \leq A_i, B_i \leq 10^9
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример уноса 1

4 7 18
2 3 5 1
8 8 1 4

Пример излаза 1

2

И-то јело ће бити означено као јело и.
Ако поређа четири јела по редоследу 2, 3, 1, 4, чим поједе јела 2 и 3, њихова укупна слаткоћа је 8, што је веће од 7. Дакле, у овом случају, он ће на крају јести два јела.
Број јела које ће појести не може бити 1 или мањи, па одштампајте 2.

Пример уноса 2

5 200000000000000 200000000000000
1 1 1 1 1
2 2 2 2 2

Пример излаза 2

5

Пример уноса 3

8 30 30
1 2 3 4 5 6 7 8
8 7 6 5 4 3 2 1

Пример излаза 3

6


Takahashi planira da pojede \( N \) jela.
\( i \)-to jelo koje planira da pojede je slatko ako je \( S_i = \text{sweet} \), a slano ako je \( S_i = \text{salty} \).
Ako pojede dva slatka jela uzastopno, osetiće mučninu i neće moći da jede dalje.
Odrediti da li može da pojede sva jela.

Ulaz

Ulaz se daje sa standardnog ulaza u sledećem formatu:
\( N \)
\( S_1 \)
\( S_2 \)
\vdots
\( S_N \)

Izlaz

Štampajte **Yes** ako Takahashi može da pojede sva jela, i No u suprotnom.

**Ograničenja**

- \( N \) je ceo broj između 1 i 100, uključujući granične vrednosti.
- Svako \( S_i \) je \text{sweet} ili \text{salty}.

Primer ulaza 1

5
salty
sweet
salty
salty
sweet
```

Primer izlaza 1

```
Yes
```

Takahashi neće pojesti dva slatka jela uzastopno, tako da može da pojede sva jela bez mučnine.

**Primer ulaza 2**

```
4
sweet
salty
sweet
sweet
```

**Primer izlaza 2**

```
Yes
```

Takahashi će osetiti mučninu, ali može da pojede sva jela.

**Primer ulaza 3**

```
6
salty
sweet
sweet
salty
sweet
sweet
```

**Primer izlaza 3**

```
No
```

Takahashi oseća mučninu pri jelu trećeg jela i ne može da pojede četvrto i naredna jela.

Такахаши планира да једе \( N \) јела.
\( i \)-то јело које планира да једе је слатко ако је S_i = sweet, а слано ако је S_i = salty.
Ако поједе два слатка јела узастопно, осетиће се лоше и неће моћи да једе више јела.
Одреди да ли може да поједе сва јела.

Улаз

Улаз се даје са стандардног улаза у следећем формату:
( N )
( S_1 )
( S_2 )
\vdots
( S_N )

Излаз

Испиши Да ако Такахаши може појести сва јела, и Не у супротном.

Ограничења

- ( N ) је цео број између 1 и 100, укључујући оба.
- Сваки ( S_i ) је sweet или salty.

Пример улаза 1

5
salty
sweet
salty
salty
sweet

Пример излаза 1

Yes

Он неће појести два слатка јела узастопно, тако да може појести сва јела без осећања лоше.

Пример улаза 2

4
sweet
salty
sweet
sweet

Пример излаза 2

Yes

Осетиће се лоше, али може ипак појести сва јела.

Пример улаза 3

6
salty
sweet
sweet
salty
sweet
sweet

Пример излаза 3

No

Осетиће се лоше када поједе 3. јело и не може појести 4. и следећа јела.

Такахаши планира да једе N јела.
 i -то јело које планира да једе је слатко ако је S_i = \text{sweet}, а слано ако је S_i = \text{salty}.
Ако поједе два слатка јела узастопно, осетиће се лоше и неће моћи да једе више јела.
Одреди да ли може да поједе сва јела.

Улаз

Улаз се даје са Стандардног улаза у следећем формату:
N
S_1
S_2
\vdots
S_N

Излаз

Испишите Yes ако Такахаши може појести сва јела, и No у супротном.

Ограничења

- N је цео број између 1 и 100, укључујући оба.
- Сваки S_i је sweet или salty.

Пример улаза 1

5
salty
sweet
salty
salty
sweet

Пример излаза 1

Yes

Он неће појести два слатка јела узастопно, тако да може појести сва јела без осећања лоше.

Пример улаза 2

4
sweet
salty
sweet
sweet

Пример излаза 2

Yes

Осетиће се лоше, али може ипак појести сва јела.

Пример улаза 3

6
salty
sweet
sweet
salty
sweet
sweet

Пример излаза 3

No

Осетиће се лоше када поједе 3. јело и не може појести 4. и следећа јела.


Data vam je cela sekvenca celobrojnih brojeva A = (A_1, A_2, ..., A_N) dužine N. Ovdje, A_1, A_2, ..., A_N su svi različiti. Koji element u A je drugi po veličini?

Ulaz

Ulaz je dat sa Standardnog Ulaza u sledećem formatu:
N
A_1 A_2 ... A_{N}

Izlaz

Ispisati celobrojni broj X, tako da je X-ti element u A drugi po veličini.

Ograničenja

- 2 ≤ N ≤ 100
- 1 ≤ A_i ≤ 10^9
- A_1, A_2, ..., A_N su svi različiti.
- Svi ulazni brojevi su celobrojni.

Primer Ulaza 1

4
8 2 5 1

Primer Izlaza 1

3

Drugi po veličini element u A je A_3, tako da ispisujemo 3.

Primer Ulaza 2

8
1 2 3 4 5 10 9 11

Primer Izlaza 2

6

Дат вам је целобројни низ А=(А_1,\лдотс,А_Н) дужине Н. Овде су А_1, А_2, \лдотс, А_Н сви различити.
Који елемент у А је други по величини?

Инпут

Улаз се даје из стандардног уноса у следећем формату:
N
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Излаз

Одштампајте цео број Кс тако да је Кс-ти елемент у А други по величини.

Ограничења

- 2 \leq N \leq 100
- 1 \leq A_i \leq 10^9
- A_1, A_2, \ldots, A_N are all distinct.
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример уноса 1

4
8 2 5 1

Пример излаза 1

3

Други највећи елемент у А је А_3, тако да одштампајте 3.

Пример уноса 2

8
1 2 3 4 5 10 9 11

Пример излаза 2

6

Дата је секвенца целих бројева A=(A_1,\ldots,A_N) дужине N. Овде су A_1, A_2, \ldots, A_N сви различити.
Који елемент у A је други највећи?

Унос

Унос је дат из Стандардног уноса у следећем формату:
N
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Излаз

Испишите цео број X тако да је X-ти елемент у A други највећи.

Ограничења

- 2 \leq N \leq 100
- 1 \leq A_i \leq 10^9
- A_1, A_2, \ldots, A_N су сви различити.
- Све уносне вредности су цели бројеви.

Пример уноса 1

4
8 2 5 1

Пример излаза 1

3

Други највећи елемент у A је A_3, па испишите 3.

Пример уноса 2

8
1 2 3 4 5 10 9 11

Пример излаза 2

6


Дат вам је цео број Y између 1583. и 2023. године.
Пронађите број дана у години Y по Грегоријанском календару.
Унутар датог опсега, година Y има следећи број дана:

-
ако Y није дељив са 4, онда има 365 дана;

-
ако је Y дељив са 4, али није дељив са 100, онда има 366 дана;

-
ако је Y дељив са 100, али није дељив са 400, онда има 365 дана;

-
ако је Y дељив са 400, онда има 366 дана.

Улаз

Улаз се даје са стандардног улаза у следећем формату:
Y

Излаз

Испишите број дана у години Y као цео број.

Ограничења

- Y је цео број између 1583 и 2023, укључиво.

Пример улаза 1

2023

Пример излаза 1

365

2023 није дељив са 4, тако да има 365 дана.

Пример улаза 2

1992

Пример излаза 2

366

1992 је дељив са 4, али није дељив са 100, тако да има 366 дана.

Пример улаза 3

1800

Пример излаза 3

365

1800 је дељив са 100, али није дељив са 400, тако да има 365 дана.

Пример улаза 4

1600

Пример излаза 4

366

1600 је дељив са 400, тако да има 366 дана.

Дат вам је цео број Y између 1583 и 2023.
Пронађите број дана у години Y по грегоријанском календару.
У оквиру датог опсега, година Y има следећи број дана:

- ако Y није вишеструко од 4, онда 365 дана;

- ако је Y вишеструко од 4, али није вишеструко од 100, онда 366 дана;

- ако је Y вишеструко од 100, али није вишеструко од 400, онда 365 дана;

- ако је Y вишеструко од 400, онда 366 дана.

Инпут

Улаз се даје из стандардног уноса у следећем формату:
Y

Излаз

Одштампајте број дана у години И као цео број.

Ограничења

- Y је цео број између 1583 и 2023, укључујући.

Пример уноса 1

2023

Пример излаза 1

365

2023. није вишекратник броја 4, тако да има 365 дана.

Пример уноса 2

1992

Пример излаза 2

366

1992 је вишекратник од 4, али не и од 100, тако да има 366 дана.

Пример уноса 3

1800

Пример излаза 3

365

1800 је вишекратник 100, али не и 400, тако да има 365 дана.

Пример уноса 4

1600

Пример излаза 4

366

1600 је вишеструко од 400, дакле има 366 дана.

Дат вам је цео број Y између 1583. и 2023. године.
Пронађите број дана у години Y Грегоријанског календара.
Унутар датог опсега, година Y има следећи број дана:

- ако Y није дељив са 4, онда има 365 дана;

- ако Y јесте дељив са 4, али није дељив са 100, онда има 366 дана;

- ако Y јесте дељив са 100, али није дељив са 400, онда има 365 дана;

- ако Y јесте дељив са 400, онда има 366 дана.

Улаз

Улаз се даје са Стандардног улаза у следећем формату:
Y

Излаз

Испишите број дана у години Y као цео број.

Ограничења

- Y је цео број између 1583 и 2023, укључиво.

Пример улаза 1

2023

Пример излаза 1

365

2023 није дељив са 4, тако да има 365 дана.

Пример улаза 2

1992

Пример излаза 2

366

1992 је дељив са 4, али није дељив са 100, тако да има 366 дана.

Пример улаза 3

1800

Пример излаза 3

365

1800 је дељив са 100, али није дељив са 400, тако да има 365 дана.

Пример улаза 4

1600

Пример излаза 4

366

1600 је дељив са 400, тако да има 366 дана.


Дат је низ целих бројева A=(A_1,\ldots,A_N) дужине N. Наћи вредност следећег израза:
\displaystyle \sum_{i=1}^{N-1}\sum_{j=i+1}^N (A_i \oplus A_{i+1}\oplus \ldots \oplus A_j).

Напомене о побитном XOR-у
Побитни XOR ненегативних целих бројева A и B, означен као A \oplus B, дефинисан је на следећи начин:
- У бинарном приказу A \oplus B, цифра на позицији 2^k (k \geq 0) је 1 ако и само ако је тачно једна од цифара на позицији 2^k у бинарним приказима A и B једнака 1; у супротном је 0.
На пример, 3 \oplus 5 = 6 (у бинарном: 011 \oplus 101 = 110).
Уопштено, побитни XOR од k целих бројева p_1, \dots, p_k дефинисан је као (\cdots ((p_1 \oplus p_2) \oplus p_3) \oplus \cdots \oplus p_k). Може се доказати да је ово независно од редоследа p_1, \dots, p_k.

Улаз

Улаз се даје из Стандардног улаза у следећем формату:
N
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Излаз

Испишите одговор.

Ограничења

- 2 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq A_i \leq 10^8
- Све вредности улаза су цели бројеви.

Пример улаза 1

3
1 3 2

Пример излаза 1

3

A_1 \oplus A_2 = 2, A_1 \oplus A_2 \oplus A_3 = 0, и A_2 \oplus A_3 = 1, тако да је одговор 2 + 0 + 1 = 3.

Пример улаза 2

7
2 5 6 5 2 1 7

Пример излаза 2

83

Дат је низ целих бројева A=(A_1,\ldots,A_N) дужине N. Наћи вредност следећег израза:
\displaystyle \sum_{i=1}^{N-1}\sum_{j=i+1}^N (A_i \oplus A_{i+1}\oplus \ldots \oplus A_j).

Напомене о побитном XOR-у
Побитни XOR ненегативних целих бројева A и B, означен као A \oplus B, дефинисан је на следећи начин:
- У бинарном приказу A \oplus B, цифра на позицији 2^k (k \geq 0) је 1 ако и само ако је тачно једна од цифара на позицији 2^k у бинарним приказима A и B једнака 1; у супротном је 0.
На пример, 3 \oplus 5 = 6 (у бинарном: 011 \oplus 101 = 110).
Уопштено, побитни XOR од k целих бројева p_1, \dots, p_k дефинисан је као (\cdots ((p_1 \oplus p_2) \oplus p_3) \oplus \cdots \oplus p_k). Може се доказати да је ово независно од редоследа p_1, \dots, p_k.

Улаз

Улаз се даје из стандардног улаза у следећем формату:
N
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Излаз

Испишите одговор.

Ограничења

- 2 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq A_i \leq 10^8
- Све вредности улаза су цели бројеви.

Пример улаза 1

3
1 3 2

Пример излаза 1

3

A_1 \oplus A_2 = 2, A_1 \oplus A_2 \oplus A_3 = 0, и A_2 \oplus A_3 = 1, тако да је одговор 2 + 0 + 1 = 3.

Пример улаза 2

7
2 5 6 5 2 1 7

Пример излаза 2

83

Дат је низ целих бројева A=(A_1,\ldots,A_N) дужине N. Наћи вредност следећег израза:
\displaystyle \sum_{i=1}^{N-1}\sum_{j=i+1}^N (A_i \oplus A_{i+1}\oplus \ldots \oplus A_j).

Напомене о битовском XOR-у
Битовски XOR за не-негативне целе бројеве A и B, означен као A ⊕ B, дефинисан је на следећи начин:
- У бинарном приказу A \oplus B, цифра на позицији 2^k (k \geq 0) је 1 ако и само ако је тачно једна од цифара на позицији 2^k у бинарним приказима A и B једнака 1; у супротном је 0.
На пример, 3 \oplus 5 = 6 (у бинарном: 011 \oplus 101 = 110).
Уопштено, побитни XOR од k целих бројева p_1, \dots, p_k дефинисан је као (\cdots ((p_1 \oplus p_2) \oplus p_3) \oplus \cdots \oplus p_k). Може се доказати да је ово независно од редоследа p_1, \dots, p_k.

Улаз

Улаз се даје из стандардног улаза у следећем формату:
N
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Излаз

Испишите одговор.

Ограничења

- 2 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq A_i \leq 10^8
- Све вредности улаза су цели бројеви.

Пример улаза 1

3
1 3 2

Пример излаза 1

3

A_1 \oplus A_2 = 2, A_1 \oplus A_2 \oplus A_3 = 0, и A_2 \oplus A_3 = 1, тако да је одговор 2 + 0 + 1 = 3.

Пример улаза 2

7
2 5 6 5 2 1 7

Пример излаза 2

83


Такахаши и Аоки су играли камен-папир-маказе Н пута. [Напомена: У овој игри, Камен побеђује Маказе, Маказе побеђују Папир, а Папир побеђује Камен.]
Аокијеви потези су представљени стрингом S дужине N који се састоји од карактера R, P и S.
i-ти карактер од S означава Аокијев потез у i-тој игри: R за Камен, P за Папир, и S за Маказе.
Такахашијеви потези испуњавају следеће услове:

- Такахаши никада није изгубио од Аоки.
- За i=1,2,\ldots,N-1, Такаhashијев потез у i-тој игри је другачији од његовог потеза у (i+1)-ој игри.

Одредите максималан број игара које је Такахаши могао да добије.
Загарантовано је да постоји редослед потеза за Такаhashија који испуњава ове услове.

Улаз

Улаз је дат са Стандардног Улаза у следећем формату:
N
S

Излаз

Исписује се максималан број игара које је Такахаши могао да добије.

Ограничења

- 1\leq N\leq2\times10 ^ 5
- S је стринг дужине N који се састоји од R, P и S.
- N је цео број.

Пример Улаз 1

6
PRSSRS

Пример Излаз 1

5

У шест игара камен-папир-ножице, Аоки је играо Папир, Камен, Ножице, Ножице, Камен и Ножице.
Такахаши може да игра Ножице, Папир, Камен, Ножице, Папир и Камен да би победио у 1. 2. 3. 5. и 6. игри.
Не постоји низ потеза за Такахашија који задовољава услове и побеђује у свих шест игара, па се штампа 5.

Пример Улаз 2

10
SSSSSSSSSS

Пример Излаз 2

5

Пример Улаз 3

24
SPRPSRRRRRPPRPRPSSRSPRSS

Пример Излаз 3

18

Такахаши и Аоки су Н пута играли камен-папир-маказе. [Напомена: У овој игри, камен побеђује маказе, маказе побеђује папир, а папир побеђује камен.]
Аокијеви потези су представљени низом С дужине Н који се састоји од знакова Р, П и С.
И-ти знак низа С означава Аокијев потез у и-тој игри: Р за камен, П за папир и С за маказе.
Такахашијеви потези испуњавају следеће услове:

- Такахаши никада није изгубио од Аокија.
- За и=1,2,\лдотс,Н-1, Такахашијев потез у и-тој игри се разликује од његовог потеза у (и+1)-тој игри.

Пронађите максималан број игара које Такахаши може да добије.
Гарантовано је да постоји низ потеза за Такахашија који испуњава ове услове.

Инпут

Ulaz je dat putem Standardnog Ulaza u sledećem formatu:
Н
С

Излаз

Одштампајте максималан број игара које Такахаши може да победи.

Ограничења

- 1\лек Н\лек2\пута 10 ^ 5
- С је низ дужине Н који се састоји од Р, П и С.
- Н је цео број.

Пример уноса 1

6
ПРССРС

Пример излаза 1

5

У шест игара камен-папир-маказе, Аоки је играо Папир, камен, маказе, маказе, камен и маказе.
Такахаши може да игра маказе, папир, камен, маказе, папир и камен да би победио у 1., 2., 3., 5. и 6. игри.
Не постоји низ за Такахаши да се квалификује и победи у свих шест утакмица, тако да је 5 одштампано.

Пример уноса 2

10
СССССССССС

Пример излаза 2

5

Пример уноса 3

24
СПРПСРРРРРППРПРПРСРСПРСС

Пример излаза 3

18

Такахаши и Аоки су играли камен-папир-маказе Н пута. [Напомена: У овој игри, Камен побеђује Маказе, Маказе побеђују Папир, а Папир побеђује Камен.]
Аокијеви потези су представљени стрингом S дужине N који се састоји од карактера R, P и S.
i-ти карактер од S означава Аокијев потез у i-тој игри: R за Камен, P за Папир, и S за Маказе.
Такахашијеви потези испуњавају следеће услове:

- Такахаши никада није изгубио од Аокија.
- За i=1,2,\ldots,N-1, Такаhashијев потез у i-тој игри је другачији од његовог потеза у (i+1)-ој игри.

Одредите максималан број игара које је Такахаши могао да добије.
Загарантовано је да постоји редослед потеза за Такаhaшија који испуњава ове услове.

Улаз

Улаз је дат са Стандардног Улаза у следећем формату:
N
S

Излаз

Штампати максималан број игара које је Такахаши могао да добије.

Ограничења

- 1\leq N\leq2\times10 ^ 5
- S је стринг дужине N који се састоји од R, P и S.
- N је цео број.

Пример Улаз 1

6
PRSSRS

Пример Излаз 1

5

У шест игара камен-папир-маказе, Аоки је играо Папир, Камен, Маказе, Маказе, Камен и Маказе.
Такахаши може да игра Маказе, Папир, Камен, Маказе, Папир, и Камен да би добио 1., 2., 3., 5., и 6. игру.
Не постоји редослед потеза за Такаhaиија који испуњава услове и добија свих шест игара, тако да штампати 5.

Пример Улаз 2

10
SSSSSSSSSS

Пример Излаз 2

5

Пример Улаз 3

24
SPRPSRRRRRPPRPRPSSRSPRSS

Пример Излаз 3

18


У догађају учествује N људи, а трошак превоза за i-ту особу је A_i јена.
Такаһаши, организатор догађаја, одлучио је да постави максимални лимит x за субвенцију превоза. Субвенција за особу i биће \min(x, A_i) јена. Овде, x мора бити ненегативан цео број.
С обзиром на то да је Такаһашијев буџет M јена, и да жели да укупна субвенција за превоз за све N људи буде највише M јена, који је максимално могући износ за лимит субвенције x?
Ако лимит субвенције може бити бесконачно велик, наведите то уместо тога.

Улаз

Улаз се даје са стандардног улаза у следећем формату:
N M
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Излаз

Испишите максималну вредност лимита субвенције x која задовољава услов буџета, као цео број.
Ако се лимит субвенције може учинити бесконачно великим, испишите бесконачно уместо тога.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq M \leq 2 \times 10^{14}
- 1 \leq A_i \leq 10^9
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример улаза 1

4 8
1 3 2 4

Пример излаза 1

2

Ако је лимит субвенције постављен на 2 јена, укупна субвенција за превоз за све N људе износи \min(2,1) + \min(2,3) + \min(2,2) + \min(2,4) = 7 јена, што је у оквиру буџета од 8 јена.
Ако је лимит субвенције постављен на 3 јена, укупна субвенција за превоз за све N људе износи \min(3,1) + \min(3,3) + \min(3,2) + \min(3,4) = 9 јена, што прелази буџет од 8 јена.
Стога, максимални могући износ лимита субвенције је 2 јена.

Пример улаза 2

3 20
5 3 2

Пример излаза 2

бесконачно

Лимит субвенције може бити бесконачно велики.

Пример улаза 3

10 23
2 5 6 5 2 1 7 9 7 2

Пример излаза 3

2

Дат вам је N људи који учествују у догађају, а транспортни трошак за i-ту особу је A_i јена.
Такаши, организатор догађаја, одлучио је да постави максимални лимит x за транспортну субвенцију. Субвенција за особу i ће бити \(\min(x, A_i)\) јена. Овде, x мора бити не-негативан цео број.
С обзиром на то да Такахашов буџет износи M јена, и он жели да укупна транспортна субвенција за свих N људи буде највише M јена, који је максимални могући износ лимита субвенције x?
Ако лимит субвенције може бити бесконачно велик, пријавите то као решење.

Улаз

Улаз се даје са стандардног улаза у следећем формату:
N M
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Излаз

Испишите максималну вредност лимита субвенције x која задовољава услов буџета, као цео број.
Ако се лимит субвенције може учинити бесконачно великим, испишите бесконачно уместо тога.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq M \leq 2 \times 10^{14}
- 1 \leq A_i \leq 10^9
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример улаза 1

4 8
1 3 2 4

Пример излаза 1

2

Ако је лимит субвенције постављен на 2 јена, укупна субвенција за превоз за све N људе износи \min(2,1) + \min(2,3) + \min(2,2) + \min(2,4) = 7 јена, што је у оквиру буџета од 8 јена.
Ако је лимит субвенције постављен на 3 јена, укупна субвенција за превоз за све N људе износи \min(3,1) + \min(3,3) + \min(3,2) + \min(3,4) = 9 јена, што прелази буџет од 8 јена.
Стога, максимални могући износ лимита субвенције је 2 јена.

Пример улаза 2

3 20
5 3 2

Пример излаза 2

бесконачно

Лимит субвенције може бити бесконачно велики.

Пример улаза 3

10 23
2 5 6 5 2 1 7 9 7 2

Пример излаза 3

2

Postoji N ljudi koji učestvuju na događaju, a trošak prevoza za i-tog čoveka je A_i jen.
Takahashi, organizator događaja, odlučio je da postavi maksimalnu granicu x za subvenciju prevoza. Subvencija za osobu i biće \min(x, A_i) jen. Ovde, x mora biti nenegativni ceo broj.
S obzirom na to da Takahashijev budžet iznosi M jen, i da želi da ukupna subvencija za prevoz svih N ljudi bude najviše M jen, koji je maksimalni mogući iznos subvencije x?
Ako subvencijska granica može da bude beskonačno velika, prijavite to umesto toga.

Улаз

Улаз се даје са стандардног улаза у следећем формату:
N M
A_1 A_2 \ldots A_{N}

Излаз

Испишите максималну вредност лимита субвенције x која задовољава услов буџета, као цео број.
Ако се лимит субвенције може учинити бесконачно великим, испишите бесконачно уместо тога.

Ограничења

- 1 \leq N \leq 2 \times 10^5
- 1 \leq M \leq 2 \times 10^{14}
- 1 \leq A_i \leq 10^9
- Све улазне вредности су цели бројеви.

Пример улаза 1

4 8
1 3 2 4

Пример излаза 1

2

Ако је лимит субвенције постављен на 2 јена, укупна субвенција за превоз за све N људе износи \min(2,1) + \min(2,3) + \min(2,2) + \min(2,4) = 7 јена, што је у оквиру буџета од 8 јена.
Ако је лимит субвенције постављен на 3 јена, укупна субвенција за превоз за све N људе износи \min(3,1) + \min(3,3) + \min(3,2) + \min(3,4) = 9 јена, што прелази буџет од 8 јена.
Стога, максимални могући износ лимита субвенције је 2 јена.

Пример улаза 2

3 20
5 3 2

Пример излаза 2

бесконачно

Лимит субвенције може бити бесконачно велики.

Пример улаза 3

10 23
2 5 6 5 2 1 7 9 7 2

Пример излаза 3

2


Here is the translation of the given text into Serbian (Cyrillic script):

Дат вам је низ знакова s. Симулирајте догађаје на свакој секунди i:

Ако је s[i] == 'E', особа улази у чекаоницу и заузима једну од столица у њој.
Ако је s[i] == 'L', особа напушта чекаоницу, ослобађајући столицу.

Вратите минималан број столица који је потребан тако да свака особа која улази у чекаоницу има столицу на располагању, с обзиром да је чекаоница иницијално празна.

Пример 1:

Улаз: s = "EEEEEEE"
Излаз: 7
Објашњење:
После сваке секунде, особа улази у чекаоницу и нико не излази. Дакле, минимално је потребно 7 столица.

Пример 2:

Улаз: s = "ELELEEL"
Излаз: 2
Објашњење:
Размотримо да постоје 2 столице у чекаоници. Табела испод приказује стање чекаонице у свакој секунди.

| Секунда | Догађај | Особе у чекаоници | Доступне столице |
|---------|---------|-------------------|------------------|
| 0       | Улази   | 1                 | 1                |
| 1       | Излази  | 0                 | 2                |
| 2       | Улази   | 1                 | 1                |
| 3       | Излази  | 0                 | 2                |
| 4       | Улази   | 1                 | 1                |
| 5       | Улази   | 2                 | 0                |
| 6       | Излази  | 1                 | 1                |

Пример 3:

Улаз: s = "ELEELEELLL"
Излаз: 3
Објашњење:
Размотримо да постоје 3 столице у чекаоници. Табела испод приказује стање чекаонице у свакој секунди.

| Секунда | Догађај | Особе у чекаоници | Доступне столице |
|---------|---------|-------------------|------------------|
| 0       | Улази   | 1                 | 2                |
| 1       | Излази  | 0                 | 3                |
| 2       | Улази   | 1                 | 2                |
| 3       | Улази   | 2                 | 1                |
| 4       | Излази  | 1                 | 2                |
| 5       | Улази   | 2                 | 1                |
| 6       | Улази   | 3                 | 0                |
| 7       | Излази  | 2                 | 1                |
| 8       | Излази  | 1                 | 2                |
| 9       | Излази  | 0                 | 3                |

Ограничења:

1 <= s.length <= 50
s се састоји само од слова 'E' и 'L'.
s представља валидан низ улазака и излазака.

Дат вам је низ с. Симулирајте догађаје сваке секунде и:

Ако је s[i] == 'E', особа улази у чекаоницу и заузима једну од столица у њој.
Ако је s[i] == 'L', особа напушта чекаоницу, ослобађајући столицу.

Вратите минималан број потребних столица како би столица била доступна за сваку особу која уђе у чекаоницу с обзиром да је у почетку празна.

Пример 1:

Улаз: s = "EEEEEEE"
Излаз: 7
Објашњење:
После сваке секунде, у чекаоницу улази особа и нико из ње не излази. Дакле, потребно је најмање 7 столица.

Пример 2:

Улаз: s = "ELELEEL"
Излаз: 2
Објашњење:
Узмимо у обзир да се у чекаоници налазе 2 столице. Табела испод приказује стање чекаонице у свакој секунди.

Друго
Догађај
Људи у чекаоници
Доступне столице

0
Ентер
1
1

1
Остави
0
2

2
Ентер
1
1

3
Остави
0
2

4
Ентер
1
1

5
Ентер
2
0

6
Остави
1
1

Пример 3:

Улаз: s = "ELEELEELLL"
Излаз: 3
Објашњење:
Узмимо у обзир да се у чекаоници налазе 3 столице. Табела испод приказује стање чекаонице у свакој секунди.

Друго
Догађај
Људи у чекаоници
Доступне столице

0
Ентер
1
2

1
Остави
0
3

2
Ентер
1
2

3
Ентер
2
1

4
Остави
1
2

5
Ентер
2
1

6
Ентер
3
0

7
Остави
2
1

8
Остави
1
2

9
Остави
0
3

Ограничења:

1 <= s.length <= 50
с се састоји само од слова 'Е' и 'Л'.
с представља важећи низ улазака и излаза.

Дат вам је низ s. Симулирајте догађаје у свакој секунди i:

- Ако је s[i] == 'E' , особа улази у чекаоницу и заузима једну од столица у њој.
- Ако је s[i] == 'L' , особа напушта чекаоницу, ослобађајући столицу.

Вратите минималан број столица који је потребан да би столица била доступна за сваку особу која улази у чекаоницу, с обзиром на то да је она иницијално празна.

Пример 1:

Улаз: s = "EEEEEEE"
Излаз: 7
Објашњење:
После сваке секунде, особа улази у чекаоницу и нико не излази. Дакле, минимално је потребно 7 столица.

Пример 2:

Улаз: s = "ELELEEL"
Излаз: 2
Објашњење:
Размотримо да постоје 2 столице у чекаоници. Табела испод приказује стање чекаонице у свакој секунди.

Секунда
Догађај
Особе у чекаоници
Доступне столице

0
Улази
1
1

1
Излази
0
2

2
Улази
1
1

3
Излази
0
2

4
Улази
1
1

5
Улази
2
0

6
Излази
1
1

Пример 3:

Улаз: s = "ELEELEELLL"
Излаз: 3
Објашњење:
Размотримо да постоје 3 столице у чекаоници. Табела испод приказује стање чекаонице у свакој секунди.

Секунда
Догађај
Особе у чекаоници
Доступне столице

0
Улази
1
2

1
Излази
0
3

2
Улази
1
2

3
Улази

2
1

4
Излази
1
2

5
Улази
2
1

6
Улази
3
0

7
Излази
2
1

8
Излази
1
2

9
Излази
0
3

Ограничења:

1 <= s.length <= 50
s се састоји само од слова 'E' и 'L'.
s представља ваљан низ улазака и излазака.


Дат је позитиван цео број days који представља укупан број дана када је запослени доступан за рад (почевши од првог дана). Такође је дат 2D низ meetings дужине n где, meetings[i] = [start_i, end_i] представља почетак и крај састанка i (укључиво).
Вратите број дана када је запослени доступан за рад, али није заказан ниједан састанак.
Напомена: Састанци се могу преклапати.

Пример 1:

Улаз: days = 10, meetings = [[5,7],[1,3],[9,10]]
Излаз: 2
Објашњење:
Није заказан ниједан састанак 4-ог и 8-ог дана.

Пример 2:

Улаз: days = 5, meetings = [[2,4],[1,3]]
Излаз: 1
Објашњење:
Није заказан ниједан састанак 5-ог дана.

Пример 3:

Улаз: days = 6, meetings = [[1,6]]
Излаз: 0
Објашњење:
Састанци су заказани за све радне дане.

Ограничења:

1 <= days <= 10^9
1 <= meetings.length <= 10^5
meetings[i].length == 2
1 <= meetings[i][0] <= meetings[i][1] <= days

Дат вам је позитиван цео број days који представља укупан број дана када је запослени доступан за рад (почиње од дана 1). Такође вам је дат 2D низ meetings величине n, где meetings[i] = [start_i, end_i] представља дане почетка и краја састанка i (укључујући оба дана).
Вратите број дана када је запослени доступан за рад, али нису заказани састанци.
Напомена: Састанци могу бити преклопљени.

Пример 1:

Улаз: days = 10, meetings = [[5,7],[1,3],[9,10]]
Излаз: 2
Објашњење:
Није заказан ниједан састанак 4-ог и 8-ог дана.

Пример 2:

Улаз: days = 5, meetings = [[2,4],[1,3]]
Излаз: 1
Објашњење:
Није заказан ниједан састанак 5-ог дана.

Пример 3:

Улаз: days = 6, meetings = [[1,6]]
Излаз: 0
Објашњење:
Састанци су заказани за све радне дане.

Ограничења:

1 <= days <= 10^9
1 <= meetings.length <= 10^5
meetings[i].length == 2
1 <= meetings[i][0] <= meetings[i][1] <= days


Dat vam je niz `nums` i ceo broj `k`. Potrebno je pronaći podniz niza `nums` tako da apsolutna razlika između `k` i bitwise OR vrednosti elemenata tog podniza bude što manja. Drugim rečima, potrebno je odabrati podniz `nums[l..r]` tako da je vrednost |k - (nums[l] OR nums[l + 1] ... OR nums[r])| minimalna.
Vratite najmanju moguću vrednost apsolutne razlike.
Podniz je uzastopni, neprazni niz elemenata unutar niza.

Пример 1:

Улаз: nums = [1,2,4,5], k = 3
Излаз: 0
Објашњење:
Подниз nums[0..1] има OR вредност 3, што даје минималну апсолутну разлику |3 - 3| = 0.

Пример 2:

Улаз: nums = [1,3,1,3], k = 2
Излаз: 1
Објашњење:
Подниз nums[1..1] има OR вредност 3, што даје минималну апсолутну разлику |3 - 2| = 1.

Пример 3:

Улаз: nums = [1], k = 10
Излаз: 9
Објашњење:
Постоји један подниз са OR вредношћу 1, што даје минималну апсолутну разлику |10 - 1| = 9.

Ограничења:

1 <= nums.length <= 10^5
1 <= nums[i] <= 10^9
1 <= k <= 10^9

Дат вам је низ бројева и цео број к. Морате пронаћи подниз бројева тако да је апсолутна разлика између к и битног ИЛИ елемената подниза што је могуће мања. Другим речима, изаберите подниз нумс[л..р] такав да је |к - (нумс[л] ОР нумс[л + 1] ... ОР нумс[р])| је минимум.
Вратите минималну могућу вредност апсолутне разлике.
Подниз је непрекидан непразан низ елемената унутар низа.

Пример 1:

Улаз: nums = [1,2,4,5], k = 3
Излаз: 0
Објашњење:
Подниз нумс[0..1] има вредност ОР 3, што даје минималну апсолутну разлику |3 - 3| = 0.

Пример 2:

Улаз: nums = [1,3,1,3], k = 2
Излаз: 1
Објашњење:
Подниз нумс[1..1] има вредност ОР 3, што даје минималну апсолутну разлику |3 - 2| = 1.

Пример 3:

Улаз: nums = [1], k = 10
Излаз: 9
Објашњење:
Постоји један подниз са ОР вредношћу 1, што даје минималну апсолутну разлику |10 - 1| = 9.

Ограничења:

1 <= nums.length <= 10^5
1 <= nums[i] <= 10^9
1 <= k <= 10^9

Дат вам је низ бројева и цео број к. Морате пронаћи подниз бројева тако да је апсолутна разлика између к и битног OR елемената подниза што је могуће мања. Другим речима, изаберите подниз nums[l..r] такав да је |k - (nums[l] OR nums[l + 1] ... OR nums[r])| минимално.
Вратите минималну могућу вредност апсолутне разлике.
Подниз је непрекидан непразан низ елемената унутар низа.

Пример 1:

Улаз: nums = [1,2,4,5], k = 3
Излаз: 0
Објашњење:
Подниз nums[0..1] има OR вредност 3, што даје минималну апсолутну разлику |3 - 3| = 0.

Пример 2:

Улаз: nums = [1,3,1,3], k = 2
Излаз: 1
Објашњење:
Подниз nums[1..1] има OR вредност 3, што даје минималну апсолутну разлику |3 - 2| = 1.

Пример 3:

Улаз: nums = [1], k = 10
Излаз: 9
Објашњење:
Постоји један подниз са OR вредношћу 1, што даје минималну апсолутну разлику |10 - 1| = 9.

Ограничења:

1 <= nums.length <= 10^5
1 <= nums[i] <= 10^9
1 <= k <= 10^9


Дате су вам два позитивна цела броја n и k. Постоји n деце нумерисане од 0 до n - 1 која стоје у реду с лева на десно.
На почетку, дете 0 држи лопту, а правац преласка лопте је удесно.
После сваке секунде, дете које држи лопту додаје је детету поред себе.
Када лопта стигне до краја реда, тј. до детета 0 или  n - 1, правац додавања се обрће.
Вратите број детета које ће добити лопту након k секунди.

Пример 1:

Улаз: n = 3, k = 5
Излаз: 1
Објашњење:

Протекло време
Деца

0
[0, 1, 2]

1
[0, 1, 2]

2
[0, 1, 2]

3
[0, 1, 2]

4
[0, 1, 2]

5
[0, 1, 2]

Пример 2:

Улаз: n = 5, k = 6
Излаз: 2
Објашњење:

Протекло време
Деца

0
[0, 1, 2, 3, 4]

1
[0, 1, 2, 3, 4]

2
[0, 1, 2, 3, 4]

3
[0, 1, 2, 3, 4]

4
[0, 1, 2, 3, 4]

5
[0, 1, 2, 3, 4]

6
[0, 1, 2, 3, 4]

Пример 3:

Улаз: n = 4, k = 2
Излаз: 2
Објашњење:

Протекло време
Деца

0
[0, 1, 2, 3]

1
[0, 1, 2, 3]

2
[0, 1, 2, 3]

Ограничења:

2 <= n <= 50
1 <= k <= 50

Дата су вам два позитивна цела броја n и к. Има н деце са бројевима од 0 до n - 1 која стоје у реду редом с лева на десно.
У почетку, дете 0 држи лопту и смер додавања лопте је у правом смеру. После сваке секунде, дете које држи лопту додаје је детету поред себе. Када лопта стигне на било који крај линије, тј. дете 0 или дете n - 1, смер додавања је обрнут.
Врати број детета које је примило лопту после к секунди.

Пример 1:

Улаз: n = 3, k = 5
Излаз: 1
Објашњење:

Време је протекло
Children

0
[0, 1, 2]

1
[0, 1, 2]

2
[0, 1, 2]

3
[0, 1, 2]

4
[0, 1, 2]

5
[0, 1, 2]

Пример 2:

Улаз: n = 5, k = 6
Излаз: 2
Објашњење:

Време је протекло
Children

0
[0, 1, 2, 3, 4]

1
[0, 1, 2, 3, 4]

2
[0, 1, 2, 3, 4]

3
[0, 1, 2, 3, 4]

4
[0, 1, 2, 3, 4]

5
[0, 1, 2, 3, 4]

6
[0, 1, 2, 3, 4]

Пример 3:

Улаз: n = 4, k = 2
Излаз: 2
Објашњење:

Време је протекло
Деца

0
[0, 1, 2, 3]

1
[0, 1, 2, 3]

2
[0, 1, 2, 3]

Ограничења:

2 <= n <= 50
1 <= k <= 50

Датa су вам два позитивна цела броја n и k. Постоји n деце нумерисаних од 0 до n - 1 која стоје у реду од лева на десно.
У почетку, дете са индексом 0 држи лопту и смер бацања лопте је ка десној страни. Након сваке секунде, дете које држи лопту баца је детету које стоји поред њега. Када лопта стигне до било ког краја реда, односно до детета 0 или детета n-1, смер бацања се обрће.
Вратите број детета који ће примити лопту након k секунди.
Пример 1:

Улаз: n = 3, k = 5
Излаз: 1
Објашњење:

Протекло време
Деца

0
[0, 1, 2]

1
[0, 1, 2]

2
[0, 1, 2]

3
[0, 1, 2]

4
[0, 1, 2]

5
[0, 1, 2]

Пример 2:

Улаз: n = 5, k = 6
Излаз: 2
Објашњење:

Протекло време
Деца

0
[0, 1, 2, 3, 4]

1
[0, 1, 2, 3, 4]

2
[0, 1, 2, 3, 4]

3
[0, 1, 2, 3, 4]

4
[0, 1, 2, 3, 4]

5
[0, 1, 2, 3, 4]

6
[0, 1, 2, 3, 4]

Пример 3:

Улаз: n = 4, k = 2
Излаз: 2
Објашњење:

Протекло време
Деца

0
[0, 1, 2, 3]

1
[0, 1, 2, 3]

2
[0, 1, 2, 3]

Ограничења:

2 <= n <= 50
1 <= k <= 50


Дати су вам два цела броја n и k.
Почетно имате низ a од n целих бројева где је a[i] = 1 за све 0 <= i <= n - 1. Након сваке секунде, сви елементи се истовремено ажурирају тако да постану збир свих својих претходних елемената плус сам елемент. На пример, након једне секунда, a[0] остаје исти, a[1] постаје a[0] + a[1], a[2] постаје a[0] + a[1] + a[2], и тако даље.
Вратите вредност a[n - 1] након k секунди.
Пошто одговор може бити веома велики, вратите га модулусом 10^9 + 7.

Пример 1:

Улаз: n = 4, k = 5
Излаз: 56
Објашњење:

Секунда
Стање након

0
[1,1,1,1]

1
[1,2,3,4]

2
[1,3,6,10]

3
[1,4,10,20]

4
[1,5,15,35]

5
[1,6,21,56]

Пример 2:

Улаз: n = 5, k = 3
Излаз: 35
Објашњење:

Секунда
Стање након

0
[1,1,1,1,1]

1
[1,2,3,4,5]

2
[1,3,6,10,15]

3
[1,4,10,20,35]

Ограничења:

1 <= n, k <= 1000

Дати су вам два цела броја n и k.
У почетку започињете са низом a од n целих бројева где је a[i] = 1 за све 0 <= i <= n - 1. Након сваке секунде, истовремено ажурирате сваки елемент тако да буде збир свих претходних елемената плус сам елемент. На пример, након једне секунде, a[0] остаје исти, a[1] постаје a[0] + a[1], a[2] постаје a[0] + a[1] + a[2], и тако даље.
Вратите вредност a[n - 1] након k секунди.
Пошто одговор може бити веома велик, вратите га по модулу 10^9 + 7.

Пример 1:

Улаз: n = 4, k = 5
Излаз: 56
Објашњење:

Секунда
Стање након

0
[1,1,1,1]

1
[1,2,3,4]

2
[1,3,6,10]

3
[1,4,10,20]

4
[1,5,15,35]

5
[1,6,21,56]

Пример 2:

Улаз: n = 5, k = 3
Излаз: 35
Објашњење:

Секунда
Стање након

0
[1,1,1,1,1]

1
[1,2,3,4,5]

2
[1,3,6,10,15]

3
[1,4,10,20,35]

Ограничења:

1 <= n, k <= 1000


Дат вам је низ целих бројева rewardValues дужине n, који представљају вредности награда.
У почетку је ваша укупна награда x 0, и сви индекси су необележени. Дозвољено вам је да извршите следећу операцију било који број пута:

Изаберите необележен индекс i из опсега [0, n - 1].
Ако је rewardValues[i] веће од ваше тренутне укупне награде x, онда додајте rewardValues[i] на x (тј. x = x + rewardValues[i]), и обележите индекс i.

Вратите цео број који представља максималну укупну награду коју можете сакупити извршавајући операције на оптималан начин.

Пример 1:

Улаз: rewardValues = [1,1,3,3]
Излаз: 4
Објашњење:
Током операција, можемо изабрати да обележимо индексе 0 и 2 редом, и укупна награда ће бити 4, што је максимум.

Пример 2:

Улаз: rewardValues = [1,6,4,3,2]
Излаз: 11
Објашњење:
Обележите индексе 0, 2, и 1 редом. Укупна награда ће бити 11, што је максимум.

Ограничења:

1 <= rewardValues.length <= 2000
1 <= rewardValues[i] <= 2000

Дат вам је низ целих бројева rewardValues дужине n, који представљају вредности награда.
У почетку је ваша укупна награда x 0, и сви индекси су необележени. Дозвољено вам је да извршите следећу операцију било који број пута:

Изаберите необележен индекс i из опсега [0, n - 1].
Ако је rewardValues[i] веће од ваше тренутне укупне награде x, онда додајте rewardValues[i] на x (тј. x = x + rewardValues[i]), и обележите индекс i.

Вратите цео број који означава максималну укупну награду коју можете сакупити оптималним извођењем операција.

Пример 1:

Улаз: rewardValues = [1,1,3,3]
Излаз: 4
Објашњење:
Током операција, можемо изабрати да обележимо индексе 0 и 2 редом, и укупна награда ће бити 4, што је максимум.

Пример 2:

Улаз: rewardValues = [1,6,4,3,2]
Излаз: 11
Објашњење:
Обележите индексе 0, 2, и 1 редом. Укупна награда ће бити 11, што је максимум.

Ограничења:

1 <= rewardValues.length <= 2000
1 <= rewardValues[i] <= 2000

Дат вам је целобројни низ ревардВалуес дужине н, који представља вредности награда.
У почетку, ваша укупна награда x је 0, а сви индекси су неозначени. Дозвољено вам је да извршите следећу операцију било који број пута:

Изаберите неозначени индекс и из опсега [0, n - 1].
Ако је вредност ревардВалуес[i] већа од ваше тренутне укупне награде x, додајте ревардВалуес[i] на x (i.e., x = x + rewardValues[i]), и означите индекс i.

Врати цео број који означава максималну укупну награду коју можете прикупити оптималним извођењем операција.

Пример 1:

Улаз: rewardValues = [1,1,3,3]
Излаз: 4
Објашњење:
Током операција можемо изабрати да означимо индексе 0 и 2 редом, а укупна награда ће бити 4, што је максимум.

Пример 2:

Улаз: rewardValues = [1,6,4,3,2]
Излаз: 11
Објашњење:
Означите редом индексе 0, 2 и 1. Укупна награда ће тада бити 11, што је максимум.

Ограничења:

1 <= rewardValues.length <= 2000
1 <= rewardValues[i] <= 2000